KURZUS: Járművek

MODUL: Elektromos járművek

1. lecke: Elektromos járművek

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató megismerje az elektromos járművek időrendbeli történetét, átfogó képet kapjon azok fejlődéséről, hogy miként jutott el a járműipar a manapság megvásárolható tisztán elektromos hajtású járművekig.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
egy-egy konkrét példát megemlíteni az egyes korszakokból, megnevezni okokat, amelyek befolyásolták a villanyjárművek terjedését, felsorolni a 2010-es évek után kapható konkrét villanyautó típusokat. megnevezni több elektromos hajtás felhasználás szerinti jellegét.
Időszükséglet: A tananyag feldolgozásához 90 perc szükséges, a tevékenységek és az önellenőrző kérdések megválaszolására, további 90 percet javaslunk fordítani.
Kulcsfogalmak
Elektromos hajtás Villanymotor Akkumulátor Töltőcsatlakozók Volvo Electric Car Tesla
Az 1930-as években a villanyjárművek korai virágkora véget ért. A 30-as években egyre elterjedtebb lett az Otto-motoros hajtás, illetve a Diesel-üzemmel rendelkező járművek.
Ennek több oka is volt:
Közeledett a második világháború, az akkori fejlesztések átcsoportosultak a belsőégésű motorral ellátott járművekre, mert azok gyorsabban, és hatékonyabban mozgósíthatók voltak válságos helyzetben. A hidegháború idején sem voltak a direkt környezetvédelemre irányuló intézkedések. A szuperhatalmak, akik képesek lettek volna ez időtájt elektromos jármű fejlesztésére, inkább a hatalmi érdekeik érvényesítésére koncentráltak. Továbbá a nyersanyaghiány miatt nem volt lehetőség áttörő fejlesztéseket elérni a villanyautók terén.
A legnagyobb gyártók a nemzeti hadsereg igényeit igyekeztek ekkor teljesíteni. Csak néhány példa:
Mercedes-Benz: G Wagen legyártása (1979) AM General: HMMWV (Humvee) kifejlesztése (1984) SAAB: J35 Draken sugárhajtású katonai célú repülők kifejlesztése (1950)
Elsőgenerációs MB G Wagen
1. ábra
Forrás: https://media.daimler.com/marsMediaSite/en/instance/picture/Four-decades-of-G-history-Mercedes-Benz-G-Class-mastering-terrain-with-an-assured-sense-of-style-since-1979.xhtml?oid=40488929
1. Visszatérés a villanyhajtáshoz
Közel 40 év telik el mikor újra előkerül a villany járművek létjogosultsága a tervezői asztalon. A 70-es évek elején felszöktek az olajárak, amelyet az arab olajembargó is fokozott. Ezek együttes hatása egyre nagyobb érdeklődést váltott ki az elektromos hajtás újbóli bevezetése iránt.
Az amerikai kongresszus akkor elfogadta és tudomásul vette az elektromos és hibrid járművek kutatásáról, fejlesztéséről és bemutatásáról szóló 1976. évi törvényt, amely felhatalmazza az Energiaügyi Minisztériumot, hogy támogassa az elektromos és hibrid járművek kutatását és fejlesztését.
Körülbelül ugyanebben az időben sok nagy és kis autógyártó elkezdte feltárni az alternatív tüzelésű járművek, köztük az elektromos autók lehetőségeit. Például a General Motors kifejlesztett egy prototípust egy városi elektromos autóhoz, amelyet a Környezetvédelmi Ügynökség 1973-as első szimpóziumán mutatott be az alacsony károsanyag-kibocsátású energiarendszerek fejlesztésével kapcsolatban, az American Motor Company pedig elektromos szállító terepjárókat gyártott, amelyeket az Egyesült Államok postaszolgálata használt.
Még a NASA is segített növelni az elektromos jármű ismertségét, amikor 1971-ben az elektromos Lunar Rover az első emberes járművé vált a Holdon.
Mindezek ellenére az 1970-es években kifejlesztett és gyártott járműveknek még mindig voltak hátrányai a benzinüzemű autókhoz képest. A kor elektromos járműveinek teljesítménye korlátozott volt - általában 45 mérföld/órás sebességgel haladtak (kb. 72 km/h) -, és jellemző hatótávolságuk 40 mérföldre (60 km) korlátozódott, mielőtt újra kellett volna tölteni az akkumulátoraikat.
Az USA-ban 1982-ben a Grumman furgongyártó cég megépítette a KurbWatt névre hallgató teljesen alumínium karosszériás elektromos hajtású kisteherautó, amelyből kísérleti céllal a posta rendelt 40 db-ot, magánszemélyeknek pedig 10 darabot adtak el, később a magas akkumulátorárak és az energiaválság véget érése következtében 1992-ben kivonták az autókat a forgalomból.
Szintén az 1980-as évek elején a Unique Mobiliti kifejlesztette az Electrek személyautó modelljét, amely már 120 km/h maximális sebességre is képes volt. Fogyasztói ára azonban rendkívül magas volt. Ólomsavas akkumulátorral szerelték a példányokat.
2. Villanyautó helyzet az európai kontinensen, avagy élet a Tesla előtt
Az európai gyártók is felismerték a villanyautó fejlesztés piaci réseit. Több próbálkozás is volt a részükről, azonban a 70-es években még abszolút nem volt kereslet ezekre a járművekre, mivel nem elégítették ki a fogyasztói igényeket. Másrészről pedig az elektromos autók használatához az infrastruktúra kiépítetlen volt.
Ezáltal valamennyi kifejlesztett modell csak a koncepciógyártást, vagy a néhány száz darabos darabszámot élte meg.
A teljesség igénye nélkül ezek a következőek voltak:
Az akkori kommunista csehszlovákia EMA1 nevű kisautója, amely 4 személyes, és kerékagyba integrált motorokkal volt ellátva 50 km/h végsebességre volt képes 50 km hatótáv mellett. Fontos kiemelni, hogy a regeneratív (visszatöltő) fékezés már ekkor megjelent. 1977-ben a Volvo piacra dobta a Volvo Electric Car nevű kisautót, amely 70 km/h maximális sebességre is képes volt. Elon Musk csupán öt esztendős volt, amikor 1971-ben a Lada autógyár elkészült az első elektromos járművével. Egy VAZ 2101 típust dolgoztak át elektromos hajtásúvá és VAZ 2801 névvel hozták kereskedelmi forgalomba. Végsebessége 90 km/h, maximális hatótávolsága pedig 110 km volt. Érdekesség, hogy ólomsavas akkumulátor helyett, a szovjetek nikkel-cink energiatárolókat alkalmaztak. Legnagyobb hátránya, hogy 150 töltési ciklusonként cserére szorult az akkumulátor-egység.
Villany Lada, pontos nevén VAZ 2801
2. ábra
Forrás: https://www.retroauto.hu/elektromos-lada-2102
Személyszállítás terén
1970-ben a németországi M.A.N. autóbusz és teherautó gyár, a VARTA és BOSCH gyárakkal együttműködve megalkotta az első teljesen elektromos hajtású városi autóbuszt.
Az autóbusz hatótávja közel 100 km volt, azonban ez egy napi szolgálat teljesítéséhez kevés volt. (Egy átlagos városi autóbusz 150-250 kilométert fut egy szolgálatban.) Idő pedig nem volt az akkumulátor-csomag napközbeni töltésére.
MAN Electrobus
3. ábra
Forrás: https://www.urban-transport-magazine.com/en/man-presented-its-first-electric-bus-some-50-years-ago/
A tervezőmérnökök egyszerűen úgy oldották meg, hogy a kocsiszekrénybe nem építették be az akkumulátorokat, hanem az energiát szolgáltatót akkumulátor-csomagot a busz egy utánfutón húzta magával. München városképének a része lett az utánfutót húzó busz.
Minden autóbusznak 2 utánfutója volt. Amíg az egyiket használta, addig a másikat töltötték a végállomásokon. Értelemszerűen olyan vonalakra állították be, amelyek esetében egy 7-8 órás műszakra elegendő volt a töltöttség.
Akkumulátorcsere közben
4. ábra
Forrás: https://www.urban-transport-magazine.com/en/man-presented-its-first-electric-bus-some-50-years-ago/
A busz, a végállomásra visszaérve egy gyors utánfutócserét követően teljes töltöttséggel kezdhette meg a napi feladat hátralévő részét.
Érdekesség, hogy a következő teljesen elektromos autóbuszra 50 évet kellett várni. 2020 év végén mutatta be a közönség előtt a MAN Lion's City E típusú elektromos autóbuszt csuklós és szóló változatokban. Hatótávolsága közel 300 km.
MAN Lion's City E
5. ábra
Forrás: https://www.urban-transport-magazine.com/en/man-lions-city-18-e-celebrates-sales-launch-and-premiere/
Más gyártók is csak a 2014-es évtől léptek be az elektromos buszok piacára, úgy, mint a kínai BYD, valamint a török Karsan.
Ezt a több évtizedes szakadékot az okozta egyrészt, hogy a dízelüzemhez volt a legegyszerűbb infrastruktúrát kiépíteni a közlekedési vállalatok számára, valamint a beszerzési költsége is fele annyi volt egy gázolajos busznak a villanyautóbusszal szemben.
A későbbiekben a környezetvédelmet szem előtt tartva a gyártók szívesebben fordultak a gázos hajtású autóbuszok gyártása felé, így a 90-es és a 2000-es években egyre elterjedtebb lett a CNG, LPG, és LNG hajtóanyagú autóbuszok, mert ezek emissziója lényegesen kedvezőbb a gázolajos társaikhoz képest.
3. Évezredforduló villanyautói
A 90-es évek végén, a 2000-es évek elején a számítógépes szimulációknak köszönhetően egyre áramvonalasabb autók születtek. Az összes akkor sorozatgyártásba kerülő villanyautó külalakja jelentősen eltér bármelyik belsőégésű motorral szerelt társához képest.
A legismertebb ilyen villany személyautó az amerikai GM által gyártott EV1, amely 1996-ban mutatkozott be. Az autót egy kaliforniai környezetvédelmi szabályozás hatására tervezte meg a GM. Az autót megvásárolni nem lehetett, csak lízingelni.
Hatalmas sikert aratott és a váratlan sikert látva, a gyártó megijedt a kőolajpiac uralta hatalmaktól, így néhány évvel később visszahívták ezeket az autókat, bezúzták és eltemették őket a sivatagban.
GM EV1
6. ábra
Forrás: https://e-cars.hu/2019/12/09/egy-maganyos-gm-ev1-tengodik-atlantaban/
A merész, áramvonalas formája úttörőnek számított az addigi autók formájához viszonyítva. A légellenállási együtthatója mindössze 0,19. A karosszéria főként műanyag elemekből épült fel, ezzel is csökkentve az autó tömegét. A felnik magnéziumból készültek és külön a Michelin által fejlesztett alacsony gördülési ellenállású ECO gumiabroncsokat kapott.
Az EV1 bérlői imádták autóikat, amikből összesen csupán 1117 darab készült (1 generáció, 1997-es modellév: 660 db, 2. generáció, 1999-es modellév: 457 db). Az autóban egy 102 kW-os motor szolgált, 149 Nm nyomaték mellett. Az első generáció akkupakkja 16,5-19,7 kWh kapacitású volt (ólomsavas), míg a másodikba egy 26,4 kWh-s egység (NiMh) került beszerelésre.
A 90-es évek végén jelentek meg továbbá az első hibrid autók, köztük az elsőgenerációs Toyota Prius, valamint a Honda Insight
Az előbbiben egy 1,5 literes, négyhengeres Atkinson-ciklusú benzinmotor és egy 30 kW-os állandó mágneses AC motor szolgáltatja a rendszerteljesítményt, nikkel metál-hidrid akkumulátorokkal.
Utóbbiban pedig egy háromhengeres, 1 literes Otto-motor mellé társítottak egy 10 kW-os kefe nélküli DC motort.
Mindkét modell képes már a fékezés közbeni energia visszatáplálásra.
Toyota Prius első generációja
7. ábra
Forrás: https://virtuagarage.com/toyota/prius/prius-xw10-nhw11/
A Prius volt az első olyan jármű, amely a hibrid szó fogalmát ismertté tette a vásárlók körében. Az olajipar is "elfogadta" a Prius, mint személyautó létezését, mivel számukra csak a tisztán elektromos járművek elterjedése jelentett volna nagy veszélyt.
Hiába az egyre szigorodó környezetvédelmi normák, a villanyautók használata nem terjedt el egyszerűen, részint az olajkitermelő országok hatalmi érdekei által gyakorolt nyomás, részint az egyébként is csekély kereslet miatt.
A villanyautókhoz való szemléletváltásra újabb közel 10 évet kellett várni.
A 2000-es évek elejétől a technológia fejlődése korábban sosem látott tempóra kapcsolt, ez elősegítette a járműipar fejlesztéseit, az autógyártók évről évre egyre több innovációval jelentek meg a piacon.
Nem volt ez másként az akkumulátorok és a villanymotorok terén sem. A lítium-ion akkumulátoroknak az egyre biztonságosabb és szélesebb körben tett alkalmazása lehetővé tette a beépítésüket a járművekben is, mint energiatároló egységek. Mindezek mellett a villanymotorok hatásfoka is folyamatosan nőtt, már 90% feletti hatásfokkal rendelkeztek.
4. A modell, amely által egy új fogalom létesült az elektromos autó piacán...
A következő leckerészben konkrét elektromos járművek kerülnek bemutatásra a teljesség igénye nélkül. A járművek megismerése azonban elengedhetetlen, mivel a piacon való megjelenésük mérföldkőnek számított az elektromos autók elterjedésének a terén.
LOTUS Elise, ismertebb nevén TESLA Roadster
Az autót a Lotus Cars segítségével fejlesztette ki a Tesla. Az elektromotor és az erőátvitel rendszerei jóval fejlettebbek, mint a GM EV1-é és az AC Propulsion Tzero-é voltak. A Tesla maga tervezte és építette az elektronikus rendszert, a motort és a hajtómű más elemeit, melyek magukban foglalnak egy AC Propulsion szabadalmat is.
Az alváz technológiája a Lotus Elise-ből származik. A Roadsternek vannak közös alkatrészei is ezzel a modellel, például a szélvédő, a légzsákok, a gumik, a műszerfal és a kerékfelfüggesztés egyes elemei. A formaterv a Lotus stúdiójában készült a Tesla részvételével. Az autót a Lotus angliai Hethelben lévő üzemében gyártották, a Tesla biztosította az erőátvitel és a karosszéria alkatrészeit.
Menetdinamikája egészen elképesztő volt. 245 lóerőtől 288 lóerős teljesítménnyel forgalmazták őket, amelyhez 400 Nm forgatónyomaték társult, ez akkoriban egy egészen elképesztő 3,7 másodperces 0-100-as gyorsulást tett lehetővé az autóval. 2008-ban ezt csak a felsőkategóriás sportautók voltak képesek felülmúlni.
Darabszámok tekintetében a korábbi összes elektromos autót túlszárnyalta, mivel a 2011-es gyártási leállításig 2450 darabot adtak el belőle. Hétköznapi járművek esetében ez kevés, de elektromos autók tekintetében kiemelkedő.
Ez volt az a pont, ahol a Tesla beírta magát történelembe, azonban még ekkor sem sejtették, hogy mit tartogat számukra a jövő. A vállalat ezekután gőzerővel kezdte fejleszteni az első elektromos személyautóját a Tesla Model S-t.
Tesla Roadster 2008
8. ábra
Forrás: https://www.auto-data.net/en/tesla-roadster-i-53-kwh-292hp-42413
A japánok megelőzték a Teslát, avagy a Nissan Leaf belépése...
Talán sokan nem tudják, de a Nissan volt az úttörője a Leaf modellel, a hétköznapi villanyautók elterjedésének.
A Nissan Leaf első modellje közel két évvel hamarabb jelent meg a piacokon, mint az amerikai Tesla Model S.
Kezdetben 24 kWh léghűtéses lítium-ion akkumulátor csomaggal rendelkezett, majd ezt a 2016-os facelift során 30 kWh-ra növelték. Az előbbivel a hatótáv 199 km, utóbbival pedig 250 km, az NEDC fogyasztási ciklusmérés szerint. 80 kW-os (110 LE) és 280 Nm-es elsőkerék-meghajtású szinkron elektromos motorral rendelkezett. A Tesla Roadsterrel ellentétben itt a fogyasztás számított, mintsem a menetdinamizmus. A szerény 11,9 másodperces 0-100-as gyorsulásával egy átlagos autónak számított az utakon. A végsebessége 144 km/h volt.
2017-ben a Nissan teljes modellfrissítést végzett, amelyet a megújult külsőn túl, megnövelt hatótáv is követett, valamint vezetéstechnikai segédrendszerek sokasága vált elérhetővé az extralistán.
A 2010-es évek végén már egyre nagyobb fogyasztói igény volt a dinamikus autózásra, azaz a villanymotor által biztosított nagyon magas nyomaték vezetés közbeni megélésére, ezért a motorja immáron 150 LE max. teljesítményre, 320 Nm-re, és 7,9 másodperces 0-100-ra volt képes. Az akkumulátor technika fejlődés hatására pedig 40 kWh kapacitású, 2019-től pedig 60 kWh kapacitású akkucsomaggal is rendelhetővé vált. Előbbi 300 km megtételére, utóbbi pedig 420 km hatótávra elegendő az NEDC szerint.
Nissan Leaf Gen1 24 kWh
9. ábra
Forrás: https://www.autonavigator.hu/cikkek/nagyobb-akkuval-mar-teljes-erteku-auto-lett-nissan-leaf-teszt/
Nissan Leaf Gen2 60kWh
10. ábra
Forrás: https://www.autonavigator.hu/cikkek/melto-utod-nissan-leaf-2-0-teszt
Az autó listaára ár-érték arányban kedvező, ezért is vált oly népszerűvé a világon. Ma felszereltségtől függően 9,6-12 millió körül lehet megvásárolni az autót. (2022)
A Tesla Model S
A Tesla-hoz híven az első Model S-ek kiszállítása rendszerint elcsúszott, így 2012-ben sikerült leszállítani az első megrendeléseket.
A Nissan Leaf-nek ekkor már sikerült kihasítani egy szeletet a villanyautós piacból, azonban ez nem akadályozta meg a Teslát a Model S eladásaiban. Sőt, már az első évben felülmúlta azt.
A hatótávot tekintve a Teslát az különböztette meg a Nissantól, hogy az általuk használt Panasonic akkumulátorok energiasűrűsége sokkal kedvezőbb volt, így már a 75 kWh-s Model S is képest volt közel 400 km hatótáv megtételére.
Az autók hamar elhíresültek a közlekedési körökben, mivel a menetdinamikai jellemzői nem hétköznapiak, valamint elsőként voltak képesek önvezető funkciókra. Néhány adat az elsőgenerációs modellekről:
Több teljesítménylépcsőben is elérhető. A leggyengébb is 520 LE és 600 Nm leadására képes, a legerősebb modell pedig ma 1035 LE és 1500 Nm. Utóbbi 1,99 másodperces 0-100 értékre elegendő, amely egészen elképesztő adat (Model S Plaid 2022). Hatótávot tekintve 400 km-től egészen 800 km-ig többféle elérhető, ez részben az akkumulátor kapacitásától, részben a motorizáltságtól függ. Alapvetően a modell hátsókerék meghajtású, de a két motoros (Dual Motor) kivitelűek összekerekesek. A 2022 nyarán érkező Plaid verzió pedig három motoros lesz. (Tri Motor). A motor típusa állandó mágneses szinkronmotor.
Tesla Model S P85D
11. ábra
Forrás: https://totalcar.hu/magazin/hirek/2017/06/28/egy_telsa_egy_toltes_egy_nap_900_km/
Jelenleg az autó listaára hatótáv és az önvezető képesség függvényében 22 és 60 millió forint között mozog. (2022)
Ahogy a fenti két példaként említett autó vételárából is látszódik, az elektromos autózás, a pénztárcabarát és a környezetbarát utazás ellenére, nem minősül olcsó alternatívának.
Hamar felismerték a gyártók, hogy a városi forgalomban vesznek részt leginkább az elektromos autók, így olcsó városi kisautók (ún. szupermini) fejlesztésére összpontosítottak.
Így született meg 2011-ben az első trió. Azért nevezhető triónak, mert három márka karöltve fejlesztette, majd mindhárom árulta a saját modellpalettájában és csak apró változtatások különböztették meg egymástól.
Nevén nevezve ezek a Peugeot Ion / Citroën C-Zero / Mitsubishi i-MiEV modellek.
Néhány technikai adat róluk:
Hosszuk a 4 métert sem éri el 64 LE és 180 Nm nyomaték áll rendelkezésre, végsebessége 130 km/h Lítium-ion cellákból áll, hatótávja kb. 140 km Csomagtere mindössze 166 liter
Mitsubishi i-MiEV
12. ábra
Forrás: https://www.autonavigator.hu/cikkek/megrazo-elmeny-mitsubishi-i-miev-teszt/
A Volkswagen szuperminije
A Volkswagen-csoport néhány év késéssel tudott csak piacra lépni a tisztán elektromos szegmensben. Mivel az Up! modell kifejlesztése során már gondoltak egy annak teljesen elektromos változatára, így 2014-ben megjelent a piacon az elektromos VW Up! A benzines modelltől minimálisan tér el a külső megjelenése, éppen csak egy-egy ismertető jele van annak, hogy ez nem egy szokványos Up!
Az alábbiakban a legfőbb technikai specifikációk láthatóak:
Állandó mágneses szinkron motor 82 LE és 200 Nm nyomaték 33 kWh lítium-ion akkumulátor, 210 km hatótáv Végsebesség: 140 km/h 3 fokozatú regeneratív fékezés áll rendelkezésre a jármű lassításához.
Kifejezetten kedvelt városi modellé vált, főleg az európai piacon. Többek között ez az autó "hozta el" számos hétköznapi ember életébe a villanyautó tulajdonlását, élményét. Ezenkívül számos car-sharing szolgáltató alkalmazza őket a flottájukban. (Pl.: MOL-Limo)
Car-sharing flottában lévő VW e-Up
13. ábra
Forrás: https://autotechnika.hu/cikkek/aktualis/11979/300-volkswagen-up-al-elindult-a-mol-limo-szolgaltatasa
Az autó jelenlegi listaára 6,5 és 7 millió forint körül mozog. (2022)
A szupermini kategóriától kicsit elszakadva azonban továbbra is a városi kisautók szegmesében maradva, érdemes megemlíteni a Dacia újdonságát, a Spring modellt.
Az autó elsőként szakít azzal az elterjedt közvélekedéssel, hogy a villanyautózás csak a gazdagok kiváltsága. ez pedig be is igazolódott ugyanis az autó 2019-es bejelentését követően már rengeteg megrendelés érkezett rá, mivel a főimportőr 4-4,5 milliós listaárról ejtett szót. (2021)
Főbb paraméterei:
állandó mágneses szinkronmotor 44 LE és 140 Nm nyomaték 956 kg önsúly 26,8 kWh lítium-ion akkumulátor, 160 km hatótáv 125 km/h végsebesség
Ahogyan az a fent leírt paraméterekből is látszik, a Dacia mérnökeinek elsődleges feladata volt az autó gyártási költségének az alacsony szinten tartása, azonban ezt sikerült is elérniük mivel, az autónak a 2022-es évre vonatkozó gyártási kvótája is elfogyott.
Az elektromos autózás ezzel a modellel még több háztartás számára elérhetővé vált.
Dacia Spring modell
14. ábra
Forrás: https://tesztelok.hu/dacia-spring-teszt-vegre-egy-megfizetheto-villanyauto/
5. Terjedő villanyautó divat
Az évek során egyre több szegmensbe betört a tisztán elektromos hajtás. Ilyen például a városi terepjárók (SUV) kategóriája, vagy a személyszállító 9 fős kisbuszok piaca.
Ezek a járművek nem kerülnek részletezésre, mivel nem nevezhetők az elektromos autózás mérföldköveinek, létezésüket csupán a vevői igények átalakulása és sokszínűsége követelte meg.
Érdemes konkretizálni ezeket a modelleket, ezért a következőkben a teljesesség igénye nélkül felsorolásra kerül belőlük néhány.
SUV szegmens:
Audi e-Tron Hyundai Kona Electric Kia e-Niro Jaguar i-Pace Skoda Enyaq VW ID.3 és ID.4 BMW i3, iX Mercedes Benz EQC, EQA, EQS Mazda MX30
Kisbusz szegmens:
Nissan eNV-200 Mercedes Benz e-Vito VW e-Trasnporter Toyota Proace Electric
A felsorolás nagyon jól szimbolizálja, hogy manapság már minden gyártó belépett az elektromos autók piacára, melyet részben az Uniós emissziós flottakibocsátás ösztönözött, másrészt pedig a vevői igények lekövetése.
Skoda Enyaq
15. ábra
Forrás: https://www.autonavigator.hu/cikkek/nem-csak-csaladi-premium-is-skoda-enyaq-iv-80-teszt/
6. Elektromos járművek a teherszállításban
Ki lehet jelenteni, hogy a teherszállításban jelent meg utoljára a tisztán elektromos járműhajtás. Ebben a szegmensben a technológia létjogosultsága mind a mai napig megkérdőjelezhető a csekély hatótávolságuk és a hosszú töltési idejük miatt.
Több gyártó is rendelkezik a palettájában modellel erre a célra. Leginkább a 3,5 tonna össztömeg alatti teherfuvarozásban van jelen az elektromos hajtás.
Ilyen modellek többek között:
Volkswagen E-Crafter MAN e-TGE Iveco Daily Electric Mercedes-Benz e-Sprinter Fiat E-Ducato
Hatótávolságuk rendszerint 250-350 km között helyezkedik el. Hasznos teherbírásuk az akkumulátorok tömege miatt jóval alacsonyabb. Listaáruk közel kétszerese a gázolajos modellekhez képest.
VW E-Crafter
16. ábra
Forrás: https://villanyautosok.hu/2020/09/24/villanyauto-teszt-volkswagen-e-crafter/
Teherszállítás terén még az elektromos hajtás nem nyújt megfelelő alternatívát a dízel-ciklusú erőforrásokhoz képest. A hosszú töltési idő szintén kedvezőtlenné teszi a használatukat a cégek számára, azonban akadhat olyan vállalkozás, amelynek tökéletes megoldást nyújt.
7. Töltőcsatlakozások
Röviden ismertetésre kerülnek az autók feltöltésére szolgáló csatlakozók típusai.
Az autógyártók az eltérő piacok és technológiai különbségek miatt nem egyforma töltőcsatlakozásokat használnak. Többféle töltőfej szabvány is létezik, amelyek ugyan szabványosak, de autómárkánként/piaconként eltérőket alkalmaznak.
A következő táblázat jól ábrázolja őket a piac és a bemenő áramnem (váltóáram/egyenáram) tekintetében:
Töltőcsatlakozások
17. ábra
Forrás: https://bestchargers.eu/blog/different-types-of-ev-charging-connectors

| Önellenőrző kérdések
1. A 2000-es évek előtt jellemzően milyen akkumulátort használtak energiatárolásra?
| Nikkel-metál-hidrid
| Ólomsavas
| Nikkel-Kadmium
| Lítium-ion
2. Mely járműnek az alapjaira épül az úttörőnek számító Tesla Roadster?
| AUDI TT
| GM EV1
| Lucid Air
| Lotus Elise
| ALFA Romeo 4C
3. A szupermini kategóriához tartozó Peugeot Ion / Citroën C-Zero / Mitsubishi i-MiEV modellek mekkora hatótávval rendelkeznek?
| 50-70 km
| 120-140 km
| 190-210 km
| 220-250 km
4. A Volkswagen e-UP! városi szuperminije milyen típusú villanymotort használ a hajtáshoz?
| Aszinkron motor
| Állandó mágneses szinkronmotor
| Mágnessel segített szinkron reluktancia motor
5. Válassza ki a helyes állításokat!
| A Nissan Leaf kezdetben 24 kWh akkumlátorcsomaggal volt rendelhető. A második generációnál elérhetővé vált a 40 és 60 kWh kapacitású akkumulátor is.
| Az akkumulátor tömege nem befolyásolja az elektromos kisteherautók hasznos teherbírását, mivel az akkumulátorok a beépített tüzelőanyagtartály helyén vannak.
| A Dacia Spring városi villanyautó önsúlya kevesebb mint 1 tonna.
| A töltőfejcsatlakozók a világon minden piacán azonosak, megkönnyítve a töltőhálózat használatát a felhasználó részéről.