KURZUS: Járművek

MODUL: Járműszerkezetek

4. lecke: Motorok konstrukciós kialakítása

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató ismerje meg a jellemző motorkonstrukciós kialakításokat. Legyen tisztában a motorok működésével, tanulja meg a szerkezeti elemeket.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
felsorolni a forgattyúház szerkezeti egységeit és megfogalmazni a tulajdonságaikat szabadkézi rajzon ábrázolni a nedves perselyezést felsorolni a hengerfej szerkezeti egységeit és megfogalmazni a tulajdonságaikat felsorolni a forgattyús mechanizmus szerkezeti egységeit, megfogalmazni a tulajdonságaikat és szabad kézi rajzon ábrázolni a részegységeit megfogalmazni a forgattyús tengely, hajtórúd, dugattyú-csapszeg jellemzőit szabad kézi rajzon ábrázolni a dugattyú-csapszeget, a jellemző részegységek feltüntetésével saját szavaival megfogalmazni a töltetcsere folyamatát megfogalmazni a karburátor működését és felismerni a részegységeit megfogalmazni az elektronikus befecskendezés előnyeit szabadkézi rajzon ábrázolni a kenőolaj-ellátó rendszert és megfogalmazni a működését felsorolni a motorok hűtésének részegységeit
Időszükséglet: A tananyag feldolgozásához 120 perc szükséges, a tevékenységek és az önellenőrző kérdések megválaszolására, további 180 percet javaslunk fordítani.
Kulcsfogalmak
motorház forgattyúház hengerpersely hengerfej hengerfej-tömítés forgattyús mechanizmus forgattyús tengely siklócsapágy hajtórúd dugattyú dugattyú-csapszeg töltetcsere vezérműtengely szelep változó paraméterű szelepvezérlés turbófeltöltés mechanikus feltöltés keverékképzés karburátor elektronikus benzin-befecskendezés segédberendezés kenőolaj-ellátó rendszer motorhűtés szűrő levegőszűrő olajszűrő
1. Motorház
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a motorház szerkezeti egységeit, tulajdonságait.
A motorház funkcionálisan négy fő szerkezeti részre osztható:
hengerfej hengertömb forgattyúház olajteknő
Léghűtéses motorok esetében ezen szerkezeti elemek mindegyike külön darabból készül. A vízhűtéses motoroknál a hengertömböt és a forgattyúházat legtöbbször egy darabból készítik. A hengertömböt felülről a hengerfej, alulról pedig az olajteknő zárja le.
2. A forgattyúház konstrukciós jellemzői
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a forgattyúház szerkezeti egységeit, tulajdonságait.
A forgattyúház feladata, hogy átvegye a forgattyús mechanizmusra ható tehetetlenségi- és gázerőket, valamit továbbítsa azokat. Az öntvényben kialakított olajcsatornákon a kenési helyekre vezeti a kenőanyagot, továbbá összefogja a motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezéseket. Míg a kisebb mechanikai terhelésű benzinüzemű Otto-motoroknál elterjedten alkalmaznak ötvözött alumínium öntvényeket, addig a nagyobb terhelésű Diesel-motorok esetében a motorházakat általában öntöttvasból készítik. A hengertömbök esetében fontos követelmény a hengerfuratok kopásállósága. Elterjedt módszer a hengerperselyek alkalmazása. Ennek lényege, hogy a hengerekben kialakított furatokba kopásálló anyagból készített hengerperselyeket illesztenek.
Készítsen szabadkézi ábrát a nedves perselyezésről!
Felső- és alsó megtámasztású nedves hengerpersely
1. ábra
Ez az eljárás leegyszerűsíti a motorok javíthatóságát, hiszen a károsodott futófelület esetén a javítás könnyen megoldható a hengerperselyek cseréjével. A hengerek konstrukciójában fontos követelmény, hogy minden egyes hengert külön-külön körülvevő hűtővízteret kell kiképezni. A hőelvezetést biztosító hűtőfolyadékot általában oldalirányból vezetik a hengereket körülvevő hűtővíztérbe, ahonnan a felmelegedett hűtővíz a hengerfej irányába áramlik tovább.
3. Hengerfej
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a hengerfej szerkezeti egységeit, jellemzőit.
A hengereket felülről a hengerfej zárja le. A hengertömbhöz hasonlóan a hengerfej is a terheléstől függően alumínium-ötvözetből (Otto-motor) vagy öntöttvasból készülhet. A sűrítőtérbe torkollik a gyújtógyertya nyílása, valamit a szívó- és kipufogó-csatorna. A hengerfej öntvénye igen bonyolult, vékonyfalú, igényes konstrukció, mivel helyet kell biztosítani a szívó és kipufogó-csatornáknak, a hűtést szolgáló víztereknek, illetve olajcsatornáknak. A hengertömb és a hengerfej között megfelelő tömítést kell alkalmazni.
Hengerfej-tömítés
2. ábra
A hengerfej tartalmazza a szívó- és kipufogó-csatornákat, a szelepeket (szeleprugóval, rugótányérral, esetleg szelepforgató berendezéssel), szelepvezetőket, szelepülékeket, furatokat, vezérműtengelyt, Otto-motor esetében a gyújtógyertyát, Diesel-motor esetében a befecskendező fúvókát, közvetett égésterű motorok esetében az előkamrát, vagy örvénykamrát.
4. Forgattyús mechanizmus
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a forgattyús mechanizmus szerkezeti egységeit, jellemzőit.
A forgattyús mechanizmus feladata, hogy a hengerben az alsó- és felső holtpont között változó irányú és sebességű mozgást végző dugattyúra ható gázerőt lehetőleg egyenletes szögsebességgel forgatónyomatékká alakítsa át. Az alternáló mozgás forgómozgássá történő átalakítása a dugattyú, a hajtórúd, és a forgattyú feladata. A forgattyúk egy közös tengelyen, a forgattyús tengelyen vannak kialakítva, amely a forgatónyomatékot vezeti tovább a tengelykapcsoló, ill. a sebességváltó felé. Mivel a tengelyen ébredő nyomaték, illetve a tengely szögsebessége egyenlőtlen, szükség van lendkerékre.
Készítsen szabad kézi ábrát a forgattyús mechanizmusról!
Forgattyús mechanizmus elemei
3. ábra
Forgattyús tengely
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a forgattyús tengely szerkezeti egységeit, jellemzőit.
A dugattyúk mozgása váltakozó irányú, egyenes vonalú mozgását a forgattyús tengely alakítja át forgómozgássá. A forgattyús tengelyen az egyes dugattyú-hajtórúd csoporthoz kapcsolt forgattyúkat egymáshoz képest olyan "elékelési szöggel" elforgatva alakítják ki, hogy lehetőleg azonos gyújtásszög-értékek jöjjenek létre. A forgattyús tengely a motorházban kialakított csapágyakban forog.
Készítsen sematikus ábrát a siklócsapágyról!
Többrétegű siklócsapágy
4. ábra
A nagysorozatú gyártásban előállított motoroknál túlnyomó többségben siklócsapágyakat alkalmaznak. A csap- és a csapágy közé vezetett kenőolaj egy olyan vékony, teherviselő réteget alkot, amely egy bizonyos határfordulatszám felett megszünteti az együttműködő alkatrészek közötti közvetlen fémes érintkezést. Ezáltal csökkennek a súrlódási veszteségek és a kisebb felületi igénybevétel miatt csökkenő kopással, azaz hosszabb élettartammal számolhatunk. A főtengelyt kovácsolják, ritkábban öntik, majd a tengelyvégeket és a fő- és forgattyús csapokat méretre munkálják, köszörülik.
Főtengely
5. ábra
Hajtórúd
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a hajtórúd részegységeit, tulajdonságait.
A hajtórúd a dugattyút és a forgattyús tengelyt köti össze, így húzó- és nyomóerőket ad át.
Készítsen sematikus ábrát a hajtórúdról!
Hajtórúd
6. ábra
A szár két végén a dugattyúcsapszeghez csatlakozó hajtórúdszem, ill. a forgattyúcsaphoz csatlakozó hajtórúdfej található. A csapágyfedelet nagyszilárdságú csavarokkal rögzítik a szár végén kialakított fejrészhez.
Dugattyú
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a dugattyú részegységeit, tulajdonságait.
Dugattyú
7. ábra
A dugattyú a hozzátartozó dugattyúgyűrűkkel és a dugattyúcsapszeggel a motor egyik legkritikusabb alkatrésze. A gázok nyomását fogja fel és továbbítja a forgattyúmű többi részének, érintkezik a munkaközegben kialakuló lángfronttal, extrém hőhatásnak és mechanikai igénybevételnek van kitéve, ezenkívül egyenesbe vezeti a hajtórúd felső részét.
Készítsen szabadkézi ábrát a leggyakoribb dugattyú-csapszeg kialakításokról!
Dugattyúcsapszeg kialakítások
8. ábra
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a dugattyúgyűrű tulajdonságait, igénybevételeit, jellemző kialakításokat!
A dugattyúgyűrűk megvezetésére a gyűrűhornyok szolgálnak. Otto motoroknál általában 2-3, Diesel-motoroknál 3-4 gyűrűt alkalmaznak. A felső dugattyúgyűrűk elsődleges feladata a tömítés, ezen kívül a gáznyomások mellett biztosítania szükséges a gáztér jó hatásfokú tömítését, mindezt különböző fordulatszámmal és terheléssel üzemelő motorban. Fontos a gyűrűk és a hengerfal között egy vékony kenőolajréteg kialakítása. Ezt a kompresszió gyűrűk alatt elhelyezett olajgyűrűk biztosítják. A gyűrűk fontos feladata továbbá a hővezetés. A dugattyútetőt érő hőterhelés csökkentése érdekében a dugattyúból a hőt tovább kell vezetni, tehát a hűtött hengerfallal érintkeznek, így adják át a szükséges hőmennyiséget.
Dugattyúgyűrűk
9. ábra
5. Töltetcsere vezérlés
Jegyzetelje ki a füzetbe és tanulja meg a töltetcsere folyamatát, készítsen szabadkézi magyarázó ábrát!
A négyütemű motorok esetében az égésfolyamathoz szükséges oxigénben dús friss levegőnek a hengerbe juttatásához, majd az égéstermékek eltávolításához a hengerfejben kiképzett beömlő- és kiömlő csatornák keresztmetszetét a motor működési fázisának megfelelő ütemben szabaddá kell tenni, illetve le kell zárni.
Töltetcsere vezérlés elemei egy hengerfejen
10. ábra
Ezt a feladatot a kúpos tömítő felülettel ellátott kör alakú szelepekkel oldják meg, melyeket a töltetcsere-vezérlés működtet. A dugattyú a friss töltetet a beömlő- vagy szívócsatornán keresztül beszívja, majd a kipufogószelep által szabaddá tett kiömlő- vagy kipufogó csatornán keresztül a hengerből kitolja. A motor maximális teljesítménye attól függ, hogy a töltetcsere során milyen mértékben sikerül a hengert friss töltettel kitölteni, hiszen ez határozza meg, hogy ütemenként milyen mennyiségű tüzelőanyag elégetésére elegendő oxigén áll rendelkezésre. A szelepek működtetése a szelepvezérlés feladata, ezek működését vezérlő bütykökkel oldják meg, vezérmű- vagy bütykös tengely kialakításával. A bütykös tengely a forgattyús tengelyről kapja a hajtást, így biztosítható a dugattyúmozgással szinkron szelepműködtetés. A motor szerelésekor úgynevezett szelephézag értéket kell állítani, hogy a felmelegedett motor esetében a szelepek rendesen zárjanak.
A hengertöltet növelésének lehetőségei
Írjon le a füzetbe példákat a hengertöltet növelésének lehetőségeiről. Az egyes példákat fejtse ki.
A motor nagy fajlagos teljesítménye érdekében alapvető cél a lehető legnagyobb mértékű hengertöltet biztosítása. Az alábbiakban röviden összefoglaljuk ennek lehetőségeit:
Többszelepes technika: A hengerfejben kialakított be- és kiömlő csatornák átmérőjének növelése, ennek azonban korlátja van. Otto-motoroknál a szelepeket nem a hengerfej síkjában, hanem pl. a közel félgömb alakú égéstér határfelületén alakítanak ki. Alkalmaznak hengerenkénti 1-1 szelep helyett több szelepet, pl. 2-2 szívó és kipufogó szelepet, vagy akár 3 szívó és 2 kipufogószelepet.
Változtatható paraméterű szelepvezérlés: Javítható a motorok feltöltése, ill. bizonyos fordulatszám-tartományokban egyes motorparaméterek értékének alakulása. Feltöltők alkalmazása: A járműmotorok esetében a feltöltés két alapvető módja terjedt el: a turbófeltöltés és a mechanikus feltöltés. A turbótöltés lényegében az aerosztatikus (dugattyús motor) és az aerodinamikus (gázturbina) hőerőgép előnyös tulajdonságait egyesíti. A motorból kilépő kipufogógáz nem a környezetbe áramlik, hanem egy kialakított kipufogócsövön keresztül egy turbina forgórészének lapátjaihoz vezetjük, ahol a kipufogógáz mozgási energiájának egy része hasznosul. A környezeti levegőt összesűrítve a környezeti nyomás értékénél nagyobb nyomással juttatja a motor hengereibe. A feltöltés hatékonyságát rontja, hogy az összesűrített levegő hőmérséklete aránytalanul nagyobb lesz, ami már káros lehet a motor szerkezeti elemeire. A mechanikus feltöltés jellemzője, hogy a levegő sűrítését végző kompresszor tengelyét a motor forgattyús tengelye hajtja. A mechanikus töltésnél leggyakrabban térfogat kiszorítás elv alapján működő sűrítőket alkalmaznak.
6. Keverékképzés
Tanulja meg a keverékképzés elvét.
A jó hatásfokú égés feltétele, hogy a tüzelőanyagot és a levegőt egyenletesen elkeverjük, azaz olyan keveréket hozzunk létre, ahol a levegőben a tüzelőanyag mindenütt azonos koncentrációban fordul elő. A létrehozott keverék alapvető jellemzője a keverési arány (K), ami a motorba bejutó levegő és a hozzáadott tüzelőanyag tömegáramának hányadosát jelenti.
Keverékképzés és égés a benzinüzemű motorokban
Az Otto-motor hengerében az égés folyamán a benzin kémiai energiája hőenergiává, majd mechanikai munkává alakul. Mivel a benzin égéséhez oxigén szükséges, az Otto-motor ennek megfelelően benzin-levegő keverékkel üzemel.
A benzinüzemű motorokat külső keverékképzésű, külső szikragyújtású motorként jellemezhetjük, ez azt jelenti, hogy a benzin-levegő keveréket a munkatéren kívül, a szívócsőnek egy arra alkalmas helyén hozzuk létre. Régebbi konstrukciójú motorok esetén a karburátorban, korszerű motoroknál pedig a befecskendező rendszer segítségével.
Karburátor
Tanulja meg a karburátor működését, készítsen magyarázó ábrát a füzetbe.
A legegyszerűbb karburátor az elemi karburátor, ami egy úszóházból, egy benzincsőből, az abba beépített benzinfúvókából és egy szabályozó fojtószelepből áll.
Elemi karburátor
11. ábra
A forgó motor esetében a szívócsőben légáram jön létre. A motorba belépő levegő mennyiségét a fojtószelep helyzete, a légtorok keresztmetszete, valamint az áramlási veszteségeket kifejező átfolyási tényező határozzák meg. A szívócsőben áramló levegő a légtorok kisebb keresztmetszetéhez érve felgyorsul, sebessége nagyobb lesz. A depresszió következtében a benzinfúvóka két oldalán nyomáskülönbség jön létre, ami a csőben lévő benzinoszlopot áramlásra készteti. A légtorokba jutó levegőt az ott felgyorsuló levegőáram magával ragadja, a benzint apró cseppekre porlasztja, így hozva létre a motor működéséhez szükséges keveréket. A karburátor jellemzője, hogy a szívócsőben szabaddá váló nagyobb keresztmetszet megnöveli a légtorkon keresztüláramló levegő mennyiségét, a létrehozott szívóhatás pedig ezzel arányosan növeli a fúvókán átáramló benzin mennyiségét.
Elektronikus benzin-befecskendezés
Jegyzetelje ki a füzetébe és tanulja meg az elektronikus benzin-befecskendezés előnyeit.
Az elektronikusan vezérelt befecskendező berendezésnél a tüzelőanyag elektromágnessel működtetett befecskendező szelepből jut a szívócsőbe, majd innen a motor hengerébe. Megkülönböztetünk kisnyomású, szívócső-befecskendezésű és nagynyomású, közvetlen befecskendezéses rendszereket, ahol a benzin befecskendezése direkt módon a motor hengerébe történik.
7. Segédberendezések
A motor működéséhez szükség van néhány olyan kiegészítő funkcióra, melyeket a segédberendezések biztosítanak.
Kenőolaj-ellátó rendszer
Foglalja össze a saját szavaival és írja le a füzetébe a kenőolaj ellátó rendszer működését.
A motor olyan szerkezeti elemeket tartalmaz, melyek üzem közben egymással érintkeznek, egymáson elcsúsznak, legördülnek, vagy éppen egymáshoz ütköznek. Az ebből adódó felületi károsodások csökkentése és a súrlódási veszteségek minimalizálása céljából az érintkező felületek közé kenőolajat kell juttatni.
Készítsen szabadkézi ábrát a kenőolaj-ellátó rendszerről!
Kenőolaj-ellátó rendszer
12. ábra
Ezt a feladatot a kenőrendszer látja el. A fentiek mellett a kenőolaj fontos feladata még a tömítés (pl. a dugattyúgyűrűk és a hengerfal között), a hűtés (pl. csapágyak vagy a hűtött dugattyúk esetében) és a motorban alkalmazott szűrőkkel együttműködve a motor belsejének tisztántartása.
Motorok hűtése
Jegyzetelje ki a füzetébe és tanulja meg a motorok hűtőrendszerének részegységeit.
A belsőégésű motorok hűtését annak érdekében szükséges biztosítani, hogy a motor alkatrészeinek hőmérséklete ne haladja meg azt a határt, amely fölött az egyes alkatrészek meghibásodásával kellene számolni. Ezért elsősorban az égésteret határoló alkatrészek felől (henger, dugattyú és hengerfej) meghatározott mennyiségű hő elvezetése válik szükségessé.
Motorhűtés
13. ábra
Folyadékhűtés esetében egy zárt hűtőrendszerben szivattyúval keringetett hűtőfolyadékkal történik a hő elvezetése. Legtöbbször túlnyomásos hűtést alkalmaznak. Ez egy olyan zárt rendszer, amelynek fontos eleme a kiegyenlítő tartály, amelyet a hűtőfolyadék csak részben tölt meg. Ez a tartály biztosítja, hogy a hőmérsékletnövekedés hatására táguló folyadék ne feszítse szét a rendszer elemeit. A rendszerbe biztonsági szelepeket is beépítenek.
Szűrők
A motor alapvetően egy nyitott tribológiai rendszer, ahol szennyezők bekerülésével is számolni kell, illetve a rendszerben működő alkatrészek kopását is figyelembe kell venni, ennek elkerülése úgy lehetséges, ha megfelelő szűrők alkalmazásával megakadályozzuk a szennyezők motorba kerülését (levegőszűrő, tüzelőanyag-szűrő, kenőolajszűrő).
Levegőszűrők
A motorba beszívott levegőt mindig meg kell szűrni, mivel a hengerbe jutó por a hengerek, dugattyúk és dugattyúgyűrűk gyors kopását okozza. Levegőszűrőként személygépkocsikban és haszongépjárművekben is egyaránt papírszűrőt alkalmaznak.
Olajszűrők
Biztosítja, hogy a kenési helyekre csak szennyezés-mentes kenőanyag juthasson. Korszerű motorokban elsősorban papírszűrőket alkalmaznak. Ezeket a szűrőket speciális műgyantával impregnálják, hogy a kenőolaj vagy az olajba jutó tüzelőanyag a viszonylag nagy nyomás és hőmérséklet ellenére se károsítsa azokat.
Csereszűrő
14. ábra
Személygépkocsikban a leggyakrabban szűrőpatronokat alkalmaznak, amelyek egy megkerülő szelepet tartalmaznak. A megkerülő szelep gondoskodik arról, hogy a sűrűbb olaj eljusson a kenési helyekre. Mivel ez az olajmennyiség a szűrő után közvetlenül az olajtartályba folyik vissza, ezért nincs szükség biztonsági szelep alkalmazására.

| Feladatok
1. Írja le a forgattyús tengely feladatát, működését!
2. Fogalmazza meg a keverékképzés elvét!
3. Fogalmazza meg az elektronikus befecskendezés folyamatát!
4. Fogalmazza meg, hogy miért van szükség a motor hűtésére!
5. Nevezzen meg a hengerfej részei közül legalább 6 db-ot!
Önellenőrző kérdések
1. Melyik(ek) nem a motorház szerkezei egysége(i)!
| hengerfej
| hengertömb
| forgattyúház
| ABS
| olajteknő
| FGZ
2. Melyek nem az elemi karburátor részei?
| úszóház
| benzincső
| fúvóka
| szabályzószelep
| Schieber tű
| nagynyomású porlasztófej
| elosztócső
| PD-elem
| CR-tag
3. Az alábbiak közül melyik nedves persely?
| a bal oldali
| a jobb oldali
| mindkettő az
| egyik sem