KURZUS: Járművek

MODUL: Járműszerkezetek

3. lecke: Tengelykapcsoló, differenciálmű, kormánymű

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató ismerje meg a különböző típusú tengelykapcsolók, differenciálművek és kormányművek feladatait, működési elvét és jellemzőit.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
megfogalmazni a tengelykapcsolók legfontosabb feladatait felsorolni az erőátvitel módja és a vezérlés szerint megkülönböztetett tengelykapcsolókat meghatározni a mechanikus tengelykapcsolókkal szemben támasztott követelményeket ismertetni az egytárcsás, száraz tengelykapcsoló szerkezeti felépítését, illetve a zárt és oldott tengelykapcsoló működési elvét megfogalmazni a súrlódó betétekkel szemben előírt követelményeket bemutatni a lemezes tengelykapcsoló felépítését és működését ismertetni a tengelykapcsoló működtetőhenger és munkahenger leglényegesebb tulajdonságait felsorolni a differenciálmű feladatait, valamint meghatározni a kúpkerekes és önzáró differenciálmű és differenciálzár működési elvét megfogalmazni a kormányrendszerekre vonatkozó hatósági előírásokat bemutatni a kormányművek szerkezeti kialakításait és a kormányrásegítő működését
Időszükséglet: A tananyag feldolgozásához 120 perc szükséges, a tevékenységek és az önellenőrző kérdések megválaszolására, további 120 percet javaslunk fordítani.
Kulcsfogalmak
mechanikus és hidraulikus tengelykapcsoló lendkerék, súrlódótárcsa, nyomólap, membrán rugó, kinyomócsapágy kiemelési hézag zárt és oldott állapot tengelykapcsoló működtetőhenger és munkahenger primer és szekunder karmantyú kúpkerekes és önzáró differenciálmű, differenciálzár fogasléces, globoid csigás, golyósoros kormánymű kormányszervo, szervokormánymű
1. Tengelykapcsolók feladata, felépítése, működése
Ismerje meg a tengelykapcsoló feladatát, különböző típusait és működési elvét!
Az autókba épített tengelykapcsolók legfontosabb alapvető feladatai a következők:
A motor nyomatékának átvitele a nyomatékváltóra úgy, hogy az átvitel a motor teljes nyomatéktartományában megbízható legyen Rángatás nélküli indulás lehetővé tétele A torziós lengések csillapítása, amelyeket a motor "üres" ütemeinek ritmikus ismétlődése okoz A motor és az energiaátvitel elemeinek túlterhelés elleni védelme A motor és a nyomatékváltó közötti energiaátvitel megszakítása, hogy a nyomatékváltó kapcsolandó részeinek terhelése megszűnjön és kerületi sebességük azonos legyen
Tengelykapcsolók
1. ábra
Forrás: https://www.tickperformance.com/tick-tilton-complete-clutch-swap-package-for-2010-2015-camaro-ss-1le-z28/
Tengelykapcsolók csoportosítása
Jegyezze meg a tengelykapcsolók csoportosítása szempontjait!
1. | Az erőátvitel módja szerint a nyomaték átvitelt biztosíthatja:
Mechanikai súrlódás (csúszó súrlódás) mechanikus tengelykapcsolók Folyadéksúrlódás, vagy az áramló folyadék impulzusa hidraulikus tengelykapcsolók
2. | A vezérlés módja szerint megkülönböztetünk:
Emberi erővel működtetett tengelykapcsolókat pedállal működtetett Segédenergia felhasználásával működtetett tengelykapcsolókat szervo-rásegítéses: A segédenergia lehet vákuum, nagy nyomású levegő, villamos áram Automatikus vezérlésű tengelykapcsolókat
Mechanikus tengelykapcsolókkal szemben támasztott műszaki követelmények
Jegyezze meg a mechanikus tengelykapcsolókkal szemben támasztott követelményeket!
Indításkor és sebességváltáskor üzembiztos, gyors szétkapcsolás Torziós lengéseket csillapítsa Túlterhelés esetén megcsúszással biztosítsa a rendszer sérülésének elkerülését A felületeket összeszorító erő a súrlódó felületek kopásával ne csökkenjen Kis karbantartási igény, a kopott alkatrészek könnyű cserélhetősége Összekapcsolt állapotban csúszás nélküli nyomaték és teljesítmény átvitel Gazdaságos gyártás, hosszú élettartam
LUK tengelykapcsoló
2. ábra
Forrás: https://www.autodoc.hu/luk/9980804
Egytárcsás száraz tengelykapcsoló felépítése, működése
Ismerje meg az egytárcsás száraz tengelykapcsoló felépítését és működését!
Egytárcsás száraz tengelykapcsoló felépítése
3. ábra
Forrás: www.kfz-tech.de
Egytárcsás száraz tengelykapcsoló működése
A tengelykapcsolóban a nyomatékot súrlódás viszi át, amelyet leginkább egy előfeszített membrán rugó által keltett normálerő hoz létre. A száraz tengelykapcsolók működtetése a normálerőt létrehozó membrán rugó deformálásával történik. A kiemelés során ezt a normálerőt szüntetjük meg a súrlódó felületek egymáshoz képesti eltávolításával.
A működtetés fő szakaszai a következők:
Zárt állapot Csúsztatás Nyitott állapot
Zárt tengelykapcsoló
Több csavarrugó a nyomólapot a tárcsához szorítja. A tárcsát a nyomólap a lendkerék súrlódó felületéhez szorítja. A súrlódás által a lendkerék a tárcsán keresztül összekapcsolódik a tengelykapcsoló tengelyével, illetve a nyomatékváltó hajtótengelyével, így nyomatékátvitel valósul meg. A lendkerék és a tengelykapcsoló-fedél egymással szilárdan össze van csavarozva, a nyomólapot pedig a vezetőbordák kapcsolják a fedélhez. A tárcsát a lendkerék és a nyomólap is hajtja.
Oldott tengelykapcsoló
A tengelykapcsoló-pedál lenyomásakor a kinyomócsapágy a kinyomólaphoz nyomódik, amely működteti a kiemelőkarokat. A nyomórugók erejét leküzdve a nyomólapot elemelik a tárcsától. A tárcsa elhatárolódik a lendkerék súrlódó felületétől és a nyomólaptól, így a nyomatékátvitel megszakad, a kapcsolat oldódik. A tengelykapcsoló pedált felengedve a tengelykapcsoló ismét zár. A pedált és a kinyomócsapágyat erős rugó húzza vissza kiindulási helyzetükbe.
Kiemelési hézag
A kiemelési hézag a két súrlódóbetét-felület és a lendkerékfelület, illetve a nyomólap felülete közötti távolság a tengelykapcsoló kinyomott állapotában. A lendkerékfelület és a hozzá közelebb fekvő betétfelület között átlagosan 0,3-0,5 mm a távolság. A lendkerék és a tengelykapcsoló nyomólap közötti távolságok azonosak.
A kiemelési hézag értéke átlagosan 0,6-1 mm.
Egytárcsás száraz tengelykapcsoló
4. ábra
Forrás: Dr. Bereczky Ákos - Dr. Varga Zoltán: Motor és erőátviteli rendszerek mechatronikája
Kéttárcsás száraz tengelykapcsoló
5. ábra
Forrás: Dr. Bereczky Ákos - Dr. Varga Zoltán: Motor és erőátviteli rendszerek mechatronikája
Súrlódó betétekkel szemben támasztott követelmények:
Hőállóság! Széles tartományban változatlan súrlódási tényezőjű legyen! Nagy felületi terhelhetőség! Szerves alapanyagú súrlódóbetétek alkalmazása műanyag szálakból (aramidszálak) és fémszövet (réz) betétből és műgyanta kötőanyagból álljanak! Nagy kopásállóság! A keletkező por környezetre ártalmatlan legyen!
Tengelykapcsoló súrlódóbetét
6. ábra
Forrás: https://lt.storefactory2021.ru/category?name=clutch%20lining%20material
Lemezes tengelykapcsoló felépítése, működése
Jegyezze meg a lemezes tengelykapcsoló felépítését és működését!
Lemezes tengelykapcsoló
7. ábra
Forrás: Dr. Bereczky Ákos - Dr. Varga Zoltán: Motor és erőátviteli rendszerek mechatronikája
A tengelykapcsolóházban több lemez van egymás után. A hajtó és hajtott tárcsák felváltva vannak elrendezve. A nyomólapot csavarok rögzítik a tengelykapcsoló agyára.
Zárt állapot
A tengelykapcsoló nyomórugói erősen egymáshoz szorítják a nyomólapot és a lemezeket. A külső fogazású súrlódólemezek és a belső fogazású acéllemezek között súrlódás van. A motor nyomatéka a tengelykapcsoló kosarán, a súrlódólemezeken, az acéllemezeken és a nyomólapon keresztül jut a nyomatékváltót hajtó tengelyre.
Oldott állapot
A tengelykapcsoló lenyomásakor a nyomócsap a nyomóelem közvetítésével nyomja a nyomólapot. A nyomólapot leemeli a tengelykapcsoló lemezekről, az energiaátvitel megszakad.
Lemezes tengelykapcsoló
8. ábra
Forrás: Dr. Bereczky Ákos - Dr. Varga Zoltán: Motor és erőátviteli rendszerek mechatronikája
Tengelykapcsoló működtetőhenger
Ismerje meg a tengelykapcsoló működtetőhenger legfontosabb jellemzőit!
A dugattyú 2 részből áll:
Primer karmantyú: A nyomásteret zárja le Szekunder karmantyú: A külső tér felé tömít
A primer és szekunder karmantyú közötti teret a kiegyenlítőfurat köti össze a kiegyenlítőtartállyal. A dugattyú nyugalmi állapotában, a kiegyenlítőfuraton keresztül a nyomástér és a kiegyenlítőtartály térfogata ki tud egyenlítődni. Amennyiben a dugattyú elzárja a kiegyenlítőfuratot túlnyomás jön létre.
Tengelykapcsoló működtetőhenger
9. ábra
Forrás: www.kfz-tech.de
Tengelykapcsoló munkahenger
Ismerje meg a tengelykapcsoló munkahenger legfontosabb jellemzőit!
A működtetőhenger folyadéknyomásának hatására a kinyomóvilla működtetéséhez szükséges erőt hozza létre.
A tengelykapcsoló munkahenger fő szerkezeti elemei a következők:
Ház Dugattyú Légtelenítőszelep A dugattyú hornyában lévő karmantyú Nyomórúd
Tengelykapcsoló munkahenger
10. ábra
Forrás: www.kfz-tech.de
2. Differenciálmű feladata, működése
Jegyezze meg a differenciálmű feladatait, működési elvét!
Differenciálmű feladata:
A motorból érkező nyomaték közvetítése a hajtás felé A nyomaték elosztása a hajtott kerekekre: A differenciálmű mindkét hajtott kerékre azonos nagyságú nyomatékot visz át még akkor is, ha az egyik hajtott kerék gyorsabban forog, mint a másik. Az átvitt nyomaték nagyságát az a hajtott kerék határozza meg, amely kevésbé tapad az útfelülethez. A hajtott kerekek fordulatszám-eltéréseinek kiegyenlítése: Kanyarban haladva a gépjárműveknek a kanyar külső oldalán levő kerekei nagyobb utat tesznek meg, mint a belsők, tehát különböző fordulatszámmal kell, hogy forogjanak. Az azonos tengelyen levő kerekek fordulatszáma ezért eltérő. A hajtott kerekeket tehát nem lehet merev tengellyel összekapcsolni, mivel ebben az esetben nem gördülhetnének csúszás nélkül az úttest felületén. A fordulatszámok eltérését a differenciálmű egyenlíti ki. A kerekeket két, egymástól független tengellyel kell hajtani.
Nyomaték növelés lassító áttétel esetén Fordulatszám csökkenést jelent a hajtás tekintetében. Nyomaték csökkentés gyorsító áttétel esetén Fordulatszám növekedést jelent a hajtás tekintetében.
Kúpkerekes központi differenciálmű VISCO differenciálzárral
11. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál: Futómű rendszerek mechatronikája
Kúpkerekes differenciálmű működése
1. Egyenes haladás esetén
A két féltengely-fogaskerék fordulatszáma megegyezik, a két bolygókerék nem forog, hanem körpályán mozog a differenciálházban. A hajtóerő azonos hányadát adják át a két féltengely-fogaskeréknek.
2. Kanyarodáskor
A két kerék által megtett, különböző hosszúságú útnak megfelelően eltérő fordulatszámmal kell forogni a hajtó kerekeknek és velük együtt a differenciálműben levő féltengely-fogaskerekeknek. A bolygókerekek kiegyenlítik a bal és a jobb oldali féltengely-fogaskerék fordulatszáma közötti különbséget. A bolygókerekek a differenciálműben csapágyazott saját tengelyeik körül forognak, a különböző fordulatszámú féltengely-fogaskerekeken legördülnek. A kanyar belső oldalán levő keréknek annyival kisebb a fordulatszáma, mint amennyivel nagyobb a kanyar külső oldalán levő keréknek (egyenlő erőelosztás - azonos tapadás esetén)
Kúpkerekes differenciálmű mozgásviszonyai
Kúpkerekes differenciálmű mozgásviszonyai
12. ábra
Forrás: Gépjárműszerkezetek. Műszaki Könyvkiadó
Önzáró differenciálmű
Önzáró differenciálmű
13. ábra
Forrás: https://www.kfz-tech.de/Engl/Biblio/Achsantrieb/AchsantriebSelbstSp.htm
Az önzáró differenciálmű esetében a nyomógyűrűk palástfelületén a differenciálház hosszanti hornyaiba nyúló menesztőkörmök vannak, melyek együtt forognak a differenciálházzal, azonban a megfelelő oldalra tengelyirányban eltolhatók. A nyomógyűrűk kívül fekvő homlokfelületei és a differenciálház homlokfelületei között vannak a lemezek.
1. | A külső fogazású lemezek a differenciálház hosszanti hornyaiba kapaszkodnak
2. | A belső fogazású lemezek pedig a féltengelyek külső fogazásába kapaszkodnak
A két nyomógyűrű belül fekvő homlokfelületén négy kimarás van, ezekben vannak csapágyazva a bolygókerekek tengelyei. A lemezek előfeszítésére tányérrugókat lehet beépíteni.
A nyomatékváltótól érkező nyomatékot a tengelyhajtás növeli és a tányérkeréken, illetve a differenciálházon keresztül a nyomógyűrűkre viszi át.
1. | Azonosan jó tapadás a talajhoz
A nyomaték legnagyobb része a nyomógyűrűkön és a menesztőként működő bolygókerekeken keresztül a féltengelykúpkerekekre kerül. A nyomaték kisebbik részét azonos arányban a nyomógyűrűkön és a két lemezes tengelykapcsolón keresztül viszi át.
2. | Különböző értékű talajtapadás
Abban az esetben, ha például a jobb oldali hajtott kerék kipörög és a bolygókerekek forognak, akkor a bolygókerekek tengelyei a nyomógyűrűket a két lemezegységhez nyomják. A gyorsabban forgó - jobb oldali lemezek - belső fogazású lemezei és külső fogazású lemezei között a terheléstől függő súrlódási nyomaték ébred. A súrlódási nyomaték a differenciálházon, a bal oldali lemezeken keresztül a bal oldali hajtott kerékre kerül és itt a hajtott jobb oldal nyomatéka mellett hat.
Differenciálzár feladata, működése
Ismerje meg a differenciálzár feladatát, illetve a pneumatikus működésű differenciálzárat!
Egy hajtott tengely kerekei közötti vagy két hajtott tengely közötti fordulatszám-kiegyenlítés időleges megszüntetése, zárása
A differenciálzár nélküli differenciálmű minden hajtott kerékre ugyanakkora nyomatékot ad, így ennek során az egy hajtott kerékre adott nyomatékot a kisebb tapadású kerék határozza meg. Abban az esetben, ha az egyik hajtott kerék jeges úton vagy laza talajon kipörög, akkor nem visz át vonóerőt. A differenciálmű ebben az esetben hátrány, mert kiegyenlítőhatása következtében az a kerék, amely jól kapaszkodik az úttesthez áll, így nem lehet elindulni.
Pneumatikus működésű differenciálzár
Pneumatikus működésű differenciálzár
14. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál: Futómű rendszerek mechatronikája
A pneumatikus működésű differenciálzár kézi kapcsolású differenciálzár. A műszerfalon elhelyezett nyomógombbal kapcsolhatja a vezető, mely során jelet kap a működtető elektronika és ennek hatására kapcsolja az elektromágneses szelepeket. Az elektromágneses szelepek a működtető munkahenger egyik kamrájába vákuumot vezérelnek ki. Visszakapcsoláskor a vákuum másik kamrába kerül, majd az emelőkar segítségével bekapcsolja a körmös kapcsolóként kialakított differenciálzárat. Alakzárással egymáshoz kapcsolódik a differenciálmű és az egyik kerék féltengelye.
Tengelyhajtómű- és differenciálmű-olajok
Jegyezze meg a hajtóműolajokkal szemben támasztott követelményeket és ismerje meg a tengelyhajtóművek és differenciálművek számára szabványosított olajokat!
Napjainkban a tengelyhajtóművek olajcsere periódusa nagyon hosszú. A személyautók hajtott tengelyeinél az olaj gyakran a gépkocsi teljes élettartama során a hajtóműben marad.
A hajtóműolajok következő tulajdonságaira rendkívül szigorú előírások vonatkoznak:
Nyomószilárdság Öregedés elleni védelem Tömítésekkel való összeférhetőség Súrlódási tényezők Kopáscsökkentő hatás Viszkozitás hőmérsékletfüggése
Nagy tengelyeltolású tengelyhajtóművek esetén hipoid olajok szükségesek, amelyek a nagy nyomást elviselő adalékanyagaiknak köszönhetően stabil és nyomásálló kenőréteget alkotnak.
Tengelyhajtóművek és differenciálművek számára szabványosított olajok
SAE-osztályban: SAE 80, SAE 90, SAE 140, SAE 75W, SAE 80W-90, SAE 85W-140 API-osztályban: GL-4, GL-5 MIL-specifikációban: MIL-L-2105, MIL-L-2105B, MIL-L-2105C, MIL-L-2105D
Kormányzásra vonatkozó műszaki előírások - 6/1990. (IV.12.) KöHÉM rendelet
Ismerje meg a kormányzásra vonatkozó hatósági előírásokat!
33. § (1) A szimmetrikus építésű járműnek, illetőleg járműszerelvénynek olyan állapotban kell lennie, hogy egyenes irányú haladás esetén a tengelyenkénti bal és jobb oldali keréknyomok közötti szimmetria vonalak egybeessenek.
(2) A gépjármű és a gépjárművel vontatható pótkocsi kormányzott tengelyének (tengelyeinek) a tényleges tengelyterhelése - a jármű bármely megengedett terhelése esetén - nem lehet kevesebb
kéttengelyes jármű esetében a jármű tényleges tömegének 25%-ánál, három vagy több tengelyes jármű esetében a jármű tényleges tömegének 20%-ánál.
E rendelkezés alkalmazása szempontjából a talajkormányzott kerekekkel ellátott tengelyt nem kell kormányzott tengelynek tekinteni.
(3) A jármű kormányberendezésének olyannak kell lennie, amely lehetővé teszi, hogy a vezető - a jármű terhelési állapotától és sebességétől függetlenül - a jármű haladási irányát könnyen, gyorsan változtathassa, illetőleg a járművet könnyen és megbízhatóan egyenes irányban tarthassa. A kormányberendezés a vezetőre fárasztó rezgéseket, illetőleg lökéseket nem továbbíthat.
(4) A kormányműnek és a futóműnek olyannak kell lennie, hogy az a jármű megfelelő menetstabilitását biztosítsa. A kormányberendezésnek menet közben érzékelhető visszaállási törekvést kell mutatnia bekormányzott helyzetből a középállás felé.
34. § (1) A járműnek és a járműszerelvénynek olyan mértékben kell kormányozhatónak lenni, hogy 12,50 méter sugarú körön belül meg tudjon fordulni. Ha a jármű (járműszerelvény) legkülső pontja ilyen sugarú kört ír le, a jármű (járműszerelvény) egy pontja sem lehet az azonos középpontú 5,30 méter sugarú körön belül; teljesen bekormányzott állapotban elindulva pedig a jármű (járműszerelvény) egy pontja sem térhet el a korábbi egyenes haladási irányától a kanyarodással ellentétes irányban 0,80 méternél - csuklós jármű esetében 1,20 méternél - nagyobb távolságra.
(2) A kormánykeréken a kormányzáshoz szükséges kerületi erő nem haladhatja meg a 150 N értéket. A kormányberendezés működtetéséhez szükséges erő mérési módszerét szabvány határozza meg.
(3) A kormányberendezés úgy is kialakítható, hogy működtetéséhez a vezető erején kívül más erőt is igénybe vesznek (erőrásegítésű kormányberendezés vagy szervókormány), vagy csak külső erővel működik (külső erővel működtetett kormányberendezés vagy hidraulikus gépkormány). Az ilyen kormányberendezésnek a jármű álló helyzetében is üzemszerűen működtethetőnek kell lennie. A csak külső erővel működő kormányberendezés alkalmazását - ha a (4) bekezdés előírásai nem teljesülnek - az 50 km/h sebességnél gyorsabban haladni képes gépjárművek esetében a Közlekedési Főfelügyelet, egyéb járművek esetében a KKF engedélyezi.
(4) A kormányberendezés kialakításának olyannak kell lennie, hogy üzemzavara esetén - a kormányzott kerekek és a kormányzás vezérlése, erőátvitele mechanikus alkatrészeinek meghibásodását kivéve - a jármű kormányozható maradjon. Ez esetben a kormánykeréken a kormányozáshoz szükséges kerületi erő nem haladhatja meg a 400 N értéket. E bekezdés alkalmazásakor azt kell feltételezni, hogy a kormányberendezésnek egyidejűleg csak egy hibája van.
(5) Minden pótkocsinak olyannak kell lennie, hogy a pótkocsinak a vonószerkezet útján való megbízható kormányzása - a vezető külön beavatkozása nélkül - lehetséges legyen. Vontatóval, mezőgazdasági vontatóval vagy lassú járművel vontatható pótkocsi esetében e rendelkezés alól a Közlekedési Főfelügyelet felmentést adhat; ilyen esetben azonban a pótkocsinak az azon helyet foglaló személy által kormányozhatónak kell lennie.
3. Kormányművek szerkezeti kialakításai
Jegyezze meg a különböző kormányművek feladatait, típusait és legfontosabb jellemzőiket!
Kormányművek feladatai:
A járművezető kezének erejével keltett nyomaték növelése - áttételezése Áttétel beállítása úgy, hogy a kormánykerék elfordításához szükséges erő ne haladja meg a 250 N értéket A kormánykerék elfordításának mértékében gondoskodjon a kerekek elfordításáról A kormánykerék elfordításának hatására a forgó mozgást a kormánytengely és a kormányorsó viszi át a kormányműre. A kormánymű a forgó mozgás áttételét csökkenti és lengő mozgássá alakítja. Az irányító kar, a nyomtávrúd és a nyomtávkarok továbbítják a kerekek felé a mozgást Személygépjárművek esetén: 10:1 - 25:1 Tehergépjárművek esetén: 25:1 - 40:1
Kormányművek csoportosítása:
Fogasléces kormánymű Globoid csigás kormánymű Golyósoros kormánymű
Fogasléces kormánymű
A kormánytengelyen elhelyezkedő hajtó fogaskerék ferde fogazással kapcsolódik a fogaslécbe. A fogaskerék és fogasléc kapcsolódása majdnem hézagmentes. A kormánykerék elforgatásának hatására a hajtó fogaskerék forgó mozgásba kezd, majd a fogasléc tengelyirányba eltolódik, ezt követően pedig a nyomtávrúd és nyomtávkarok elfordítják a kerekeket.
Fogasléces kormánymű
15. ábra
Forrás: https://mogi.bme.hu/TAMOP/futomu_rendszerek_mechatronikaja/ch06.html
Fogasléces kormánymű
16. ábra
Forrás: https://alkatreszek.hu/termekek/auto_felfuggesztes_kormanyzas/kormanymu
A fogasléces kormányművek nagy előnye a kis helyigény.
Globoid csigás kormánymű
Globoid csigás szerkezetű kormánymű esetében a csiga nem hengeres, hanem az átmérője a közép felé csökken. A kormánycsigát tengely kapcsolja a kormánykerék tengelyéhez. A kormánycsiga kettő, ferde hatásvonalú golyóscsapággyal vezetett. A kormánykerék elfordítása esetén a csiga hajtja a kormánygörgőt, amely a központja körül fordul el, majd a kormánytengely és az irányítókar is elfordul. A kormányműtengely csapágyazott, működés közben a két- vagy háromhornyú kormánygörgő palástjai a csiga mentén gördülnek le. A globoid csigás kormánymű szintén kis helyigényű és nagy kerékelfordulást tesz lehetővé.
Globoid csigás kormánymű
17. ábra
Forrás: https://mogi.bme.hu/TAMOP/futomu_rendszerek_mechatronikaja/ch06.html
Golyósoros kormánymű
A golyós orsó és a golyós anya egy golyósor közvetítésével állnak egymással kapcsolatban. A golyós anya egyenes fogazású fogasléccel kapcsolódik a fogasívhez. A golyók pályájának kör keresztmetszetét a golyós orsó külső hornyai és a golyós anya belső hornyai együtt alkotják. A golyós orsó forgatásának hatására a mozgó fogasléc meghajtja a fogasívet, a fogasívszegmens pedig az irányítókart forgatja. A golyósoros kormánymű áttételét a golyós orsó - golyós anya és a golyós anya - fogasív párosítás határozza meg.
Golyósoros kormánymű
18. ábra
Forrás: http://repairpal.com/steering-gearbox
Kormányrudazat feladatai:
Erőátvitel a szükséges áttételezéssel A kerekek vezetése a meghatározott, egymáshoz viszonyított összetartással A kormányműben létrehozott mozgások továbbítása az első kerekekhez
Kormányrásegítő
Jegyezze meg a kormányrásegítő feladatát és lehetséges szerkezeti kialakításait!
Fő típusai:
Kormányszervo: Kormányműtől elkülönülő kormányrásegítő Szervokormánymű: Kormányművel egybeépített kormányrásegítő
Szerkezeti kialakításai:
Fogasléces szervokormánymű Golyósoros szervokormánymű Servotronic
Kormányrásegítők feladatai:
A működtető segéderőt a motorral hajtott nagynyomású olajszivattyú állítja elő, amely a kormányzott kerekeken fellépő ellenerő esetén a vezérlőszelep a munkahenger megfelelő oldalára vezeti az olajat A működtető segéderőt a mechanikus kormányszerkezet áttételezi, amely segíti a kormánykerék elfordítását A kormányrásegítők fontos feladata, hogy a kormánykerék elfordításához szükséges működtető segéderő kisebb kormányműáttétel esetén is kicsi maradjon
Elektrohidraulikus fogasléces szervokormánymű
19. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál: Futómű rendszerek mechatronikája
A fogasléces szervokormányműnél a kormánykerék forgatása esetén a kézi kormányerőt a torziós rúd a hajtó fogaskerékhez továbbítja. A torziós rúdra az ellenerőnek megfelelő értékű csavaró igénybevétel hat, amelynek hatására a torziós rúd kismértékben elcsavarodik. Ezt követően a vezérlőtolattyú elfordul a vezérlőperselyhez képest, illetve a vezérlőhornyok egymáshoz viszonyított helyzete megváltozik. A beáramló réseken keresztül a vezérlőpersely hornyába, majd a munkatérbe áramlik az olaj. A kormánykerék elfordításának irányától függően a munkahengerben lévő dugattyú jobb vagy bal oldalára hat a folyadéknyomás, amely létrehozza a hidraulikus segéderőt, így a fogaskerékről a fogaslécre mechanikusan átvitt kormányerőt támogatja.

| Feladatok
1. Sorolja fel a tengelykapcsoló feladatait!
2. Sorolja fel a vezérlés módja szerint megkülönböztetett tengelykapcsolókat!
3. Sorolja fel az egytárcsás, száraz tengelykapcsoló részeit!
4. Sorolja fel az egytárcsás, száraz tengelykapcsoló működési szakaszait!
5. Sorolja fel a súrlódó betétekkel szemben támasztott követelményeket!
6. Sorolja fel a lemezes tengelykapcsoló részeit!
7. Nevezze meg a tengelykapcsoló működtetőhenger mely két elemből áll!
8. Sorolja fel a tengelykapcsoló munkahenger fő szerkezeti elemeit!
9. Sorolja fel a differenciálmű feladatait!
10. Nevezze meg a differenciálzár legfontosabb feladatát!
11. Sorolja fel a pneumatikus működésű differenciálzár szerkezeti részeit!
12. Sorolja fel, hogy a hajtómű- és differenciálmű olajok mely tulajdonságaira vonatkoznak szigorú követelmények!
13. Sorolja fel milyen osztályozási csoportokat hoztak létre a hajtómű- és differenciálmű olajok számára!
14. Sorolja fel a leggyakrabban alkalmazott kormánymű típusokat!
15. Sorolja fel a kormányrudazat feladatait!
16. Sorolja fel a kormányrásegítők szerkezeti kialakításait!
17. Sorolja fel az elektrohidraulikus fogasléces szervokormánymű részeit!
Önellenőrző kérdések
1. A folyadéksúrlódás melyik tengelykapcsoló típus esetén valósítja meg a nyomaték átvitelt?
| Mechanikus tengelykapcsoló
| Hidraulikus tengelykapcsoló
2. A csúszó súrlódás melyik tengelykapcsoló típus esetén valósítja meg a nyomaték átvitelt?
| Mechanikus tengelykapcsoló
| Hidraulikus tengelykapcsoló
3. A tengelykapcsoló esetében átlagosan mekkora a lendkerékfelület és a hozzá közelebb fekvő betétfelület közötti távolság?
| 0,1-0,3 mm
| 0,3-0,5 mm
| 0,7-0,9 mm
| 2-3 mm
4. Lassító áttétel esetén a nyomaték növelése fordulatszám növekedést vagy csökkenést jelent a hajtás tekintetében?
| Fordulatszám csökkenést jelent a hajtás tekintetében
| Fordulatszám növekedést jelent a hajtás tekintetében
5. Gyorsító áttétel esetén a nyomaték csökkentése fordulatszám növekedést vagy csökkenést jelent a hajtás tekintetében?
| Fordulatszám csökkenést jelent a hajtás tekintetében
| Fordulatszám növekedést jelent a hajtás tekintetében
6. Önzáró differenciálmű esetében a külső fogazású lemezek mibe kapaszkodnak?
| A differenciálház hosszanti hornyaiba
| A féltengelyek külső fogazásába
7. Önzáró differenciálmű esetében a belső fogazású lemezek mibe kapaszkodnak?
| A differenciálház hosszanti hornyaiba
| A féltengelyek külső fogazásába
8. Önzáró differenciálmű esetében hány darab kimarás van a két nyomógyűrű belül fekvő homlokfelületén?
| 1
| 4
| 6
| 8
9. Önzáró differenciálmű esetében hogyan oszlik meg a nyomaték kisebbik része, ha mindkét tengelyen azonosan jó a tapadás?
| A nyomaték kisebb része a nyomógyűrűkön és a menesztőként működő bolygókerekeken keresztül a féltengelykúpkerekekre kerül
| A nyomaték kisebbik részét azonos arányban a nyomógyűrűkön és a két lemezes tengelykapcsolón keresztül viszi át
10. A kormányzott tengely tényleges tengelyterhelése a jármű tényleges tömegének hány százalékánál nem lehet kevesebb, kéttengelyes jármű esetében?
| 20%
| 25%
| 40%
| 50%
11. Maximálisan hány méter sugarú körön belül kell tudnia megfordulnia a járműnek vagy járműszerelvénynek?
| 5,5 m
| 10,5 m
| 12,5 m
| 15,5 m
13. A kormánykeréken a kormányzáshoz szükséges kerületi erő mekkora N értéket nem haladhat meg?
| 10 N
| 50 N
| 500 N
| 150 N
14. Mekkora a kormányművek áttételének átlagos értéke személygépjárművek esetében?
| 10:1 - 40:1
| 10:1 - 25:1
| 25:1 - 40:1
| 15:1 - 45:1
15. Az alábbiak közül melyik jellemzi a kormányszervot?
| A kormányművel egybeépített kormányrásegítő
| A kormányműtől elkülönülő kormányrásegítő