KURZUS: Járművek

MODUL: Járműszerkezetek

1. lecke: Fékrendszerek

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató ismerje meg a fékrendszerek fejlődését, a különböző fékrendszerek működési elvét, jellemzőit, valamint előnyös és hátrányos tulajdonságait.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
megfogalmazni a fékrendszerek kialakulásának, fejlődésének lépéseit felsorolni a fékrendszer feladatait és csoportosítani a különböző fékrendszereket használatuk szerint meghatározni a fékrendszerekre vonatkozó hatósági előírásokat ismertetni a különböző fékszerkezetekre vonatkozó műszaki előírásokat megfogalmazni a fékezés folyamatát és a legfontosabb alapdefiníciókat bemutatni a hidraulikus fékrendszer működési elvét felsorolni a dobfékek és tárcsafékek előnyös és hátrányos tulajdonságait ismertetni a fékbetétek felépítését és a fékbetétekkel szemben támasztott követelményeket
Időszükséglet: A tananyag feldolgozásához 120 perc szükséges, a tevékenységek és az önellenőrző kérdések megválaszolására, további 120 percet javaslunk fordítani.
Kulcsfogalmak
hidraulikus fékrendszer ABS, ASR, ESP féknyereg, féktárcsa, fékbetét, munkahenger dobfék üzemi, biztonsági, rögzítő, pótkocsi fékrendszer, tartós lassítófék retarderek reakcióidő, fékkésedelem tapadási tényező belső áttétel
1. Fékrendszerek fejlődése
Ismerje meg a különböző fékrendszerek kialakulásának lépéseit!
A közúti járművek hosszú időn keresztül mechanikus fékekkel voltak felszerelve. 1895-ben Hugo Mayer fejlesztette ki az első hidraulikus fékrendszert, amely csak lassan kezdett elterjedni és még 1920-ban is luxusfelszereltségnek számított a személygépjárművekben.
Első hidraulikus fékrendszer
1. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál - Dr. Szőcs Károly - Dr. Varga Ferenc: Fékrendszerek
A hidraulikus fék szabadalma Malcolm Loughead-hoz kötődik. 1917.01.22-én jegyezték be a szabadalmat, amelynek alapelve az volt, hogy a feltaláló a könnyebb működés érdekében hidraulikusan mozgatott azbesztes betéteket használt. Először 1921-ben a Duesenberg Model A típusban alkalmazták.
Duesenberg Model A
2. ábra
Forrás: https://en.wikipedia.org/wiki/Duesenberg_Model_A
Ate Lockhead nevéhez fűződik az első szervofék 1928-ból, majd 1931-ban az egykörös lépcsős főfékhengert kezdték el használni az autógyártók. Ezt követően hosszú ideig nem következett be drasztikus változás a fékrendszerek tekintetében. A csendet 1963-ban a Mercedes-Benz törte meg, amikor az S osztályban elkezdték alkalmazni a kétkörös hidraulikus fékrendszert, amely lényegesen biztonságosabb és stabilabb működést tett lehetővé elődeivel szemben.
1978-hoz kapcsolódik az aktív vezetéstámogató rendszerek megjelenése, ugyanis ebben az évben került sorozatgyártásba a Mercedes-Benz autóiban a blokkolásgátló rendszer (ABS - Anti-lock Braking System). 1985-ban a Mercedes-Benz a csúcskategóriás S osztályban az alapfelszereltség részévé tette az ABS technológiával felszerelt fékrendszert. Ezt követően felgyorsultak az események, 1987-ben a megjelent a sorozatgyártott autókban a kipörgésgátló (ASR - Anti-Slip Regulation) rendszer, majd 1995-ben elkezdték alkalmazni a menetstabilizáló rendszert (ESP - Electronic Stability Control) is. 2012-ben jelentek meg a gépkocsikban a modern vezetéstámogató technológiák. Az automata vészfékező rendszer működési alapelve, hogy a jármű a rajta elhelyezett szenzorok segítségével detektálja az objektumokat, akadályokat és szükség esetén önműködően féknyomást vezérel ki és a veszélyforrás előtt megállítja a rendszer a gépkocsit.
2. A fékrendszer feladata és csoportosítása a használt szerint
Jegyezze meg a fékrendszer feladatait és csoportosítási lehetőségeit a használatuk szerint!
A fékrendszer alapvető feladata a gépkocsi lassításának, megállításának és rögzítésének biztosítása. A fékrendszer része bármely olyan műszaki felszerelés, amely a lassítást, fékezést segíti. A fékrendszerhez tartoznak az energiaellátásáért felelős tartozékok, illetve a féket működtető- és a különböző átviteli járműszerkezetek. A fékrendszer működési elve, hogy a fék súrlódásos elven működik, mely során a kinetikus energiát a súrlódás által hővé alakítja. A jármű mozgási energiája a sebesség négyzetével nő, tehát amennyiben a gépkocsi kétszeres sebessége esetén, annak energiája négyszeresére változik. A fékrendszernek ennek következtében négyszer több energiát kell elnyelni, így értelemszerűen négyszer hosszabb fékútra van szüksége az autónak a megálláshoz. Ez abban az esetben igaz, ha a fékezőerő, így a lassulás mértéke is, mindkét esetben megegyezik.
A hidraulikus nyomás a főfékhengerben a fékpedál megnyomásával keletkezik és hatást gyakorol a kerékmunkahengerre és a féknyereg dugattyúira. A féknyereg dugattyúira gyakorolt nyomás egy befogó erőt állít elő, amellyel egyidejűleg a fékbetétek a forgó féktárcsára nyomódnak. A fékbetétek szorítása a hidraulikus nyomással emelkedik.
A fékrendszerek típusai a használatuk szerint:
Üzemi fékberendezés: Az üzemi fékberendezés feladata a jármű sebességének csökkentése megállásig. A fékezés során fontos tényező, hogy a jármű ne változtassa meg a nyomvonalát. A fékerőnek folyamatosan változtathatónak kell lennie és az összes kerékre hatnia kell. Rögzítő fékberendezés: Álló vagy leállított autó elgurulását kell megakadályoznia lejtős útszakaszon, a vezető távollétében. Biztonsági fékberendezés: A biztonsági fékberendezés az üzemi fék meghibásodása esetén lép működésbe, Nem szükséges független fékrendszernek lennie, elegendő a kétkörös üzemi fék működőképes fékköre vagy a folyamatosan változtatható hatású rögzítő fék. Tartósan működtethető lassító fékberendezés: A tartós lassító fék fontos feladata, hogy lejtőn a gépkocsi sebességét állandó értéken tartsa. Harmadik fék alkalmazása az 5,5 tonnánál nagyobb megengedett összsúlyú autóbuszokon, valamint a 9 tonnánál nagyobb megengedett összsúlyú bármilyen gépkocsin, illetve pótkocsin kötelező.
3. A fékrendszerekre vonatkozó hatósági előírások
Jegyezze meg a fékrendszerekre vonatkozó legfontosabb hatósági követelményeket!
A fékrendszerekre vonatkozó magyarországi előírásokat a 6/1990 KöHÉM rendelet 29§-32§ tartalmazza.
A többnyomú gépjárműveket kettő, egymástól független fékberendezéssel kell ellátni, abban az esetben, ha az egyik elromlik a másiknak üzemképesnek kell maradnia. A két fékrendszer közül az egyiknek mechanikus működtetésűnek kell lennie és biztosítania kell a jármű elgurulása elleni védelmet. Az üzemi fékberendezéssel legalább 2,5 m/s2 a rögzítő fékberendezéssel legalább 1,5 m/s2 lassulást kell elérni elméleti maximális lassulás 9,81 m/s2. A biztonsági fékberendezéssel 2,9 m/s2 lassulást kell biztosítani. Az üzemi fék hatásos működése esetén 5,8 m/s2 lassulás érhető el. Minden 25 km/h-nál nagyobb sebességre képes gépjármű üzemi fékjének működtetését hátul piros féklámpával kell jelezni.
29.§ (2) Az üzemi fékrendszer fékhatásának - az aszimmetrikus járműveket és a ráfutófékes pótkocsikat kivéve - a kétoldali kerekeken megközelítően azonosnak kell lennie. Tengelyenként a két oldal közti eltérés a keréken mért nagyobb átlagos fékerő 20%-át - M1 és N1 kategóriába tartozó gépkocsik hátsó tengelyén a 30%-át - nem haladhatja meg.
29.§ (3) Az üzemi fék állandó nagyságú működtetőerő melletti fékerőingadozása kerekenként nem haladhatja meg a keréken mért legnagyobb átlagos fékerő 30%-át.
A tartós lassító fékberendezésnek az alábbi terhelési üzemállapotban kell biztosítani a működőképességet:
A jármű 7%-os lejtőn haladva, 30 km/h sebességgel, 6 km hosszúságú utat tesz meg
Minden gépjármű fékberendezését meghatározott időnként meg kell vizsgálni, hogy megfelel-e az előírásoknak, illetve biztosítja-e a biztonságos közlekedés feltételeit műszaki vizsga, karbantartási vizsgálatok.
4. A különböző fékrendszerekre vonatkozó műszaki előírások
Ismerje meg az üzemi, biztonsági, rögzítő és pótkocsi fékrendszerre vonatkozó műszaki irányelveket!
1. Üzemi fékrendszer
A vezetőülésből biztonságosan és kényelmesen működtethető legyen Egyik kézzel sem kell elengedni a kormányt a működtetéséhez Az összes kereket fékezi Többkörös fékrendszer A fékhatás finoman változtatható legyen Működtetéséhez segédenergia is használható A tengelyek közötti fékhatás a dinamikus terheléssel arányos legyen
2. Biztonsági fékrendszer
A rendszer az üzemi fék meghibásodása esetén lép működésbe Nincs szükség különálló biztonsági fékre, amennyiben: az üzemi fék tönkremenetele esetén, annak fékhatása nem csökken a biztonsági fékre előírt érték alá, vagy a rögzítő fékrendszer úgy van kialakítva, hogy teljesíti a biztonsági fék előírásait - folyamatosan módosítható fékhatás
3. Rögzítő fékrendszer
A gépkocsit a vezető távollétében rögzíti és meggátolja az elgurulását Az autót ebben az esetben kizárólag mechanikus alkatrészek rögzítik A jármű mozgása közben is van lehetőség az aktiválására Az üzemi fékrendszertől függetlenül kell működni, azonban lehetnek közös egységei az üzemi fékkel, amennyiben a biztonságos működést nem veszélyezteti
4. Pótkocsi fékrendszer
A járművekhez csatlakoztatható pótkocsikat üzemi és biztonsági fékkel szükséges ellátni A vontató gépkocsi üzemi és biztonsági fékjének működtetése esetén a pótkocsi fékrendszerének is finoman változtathatóan kell üzemelnie A légfékes pótkocsi csak kétvezetékes lehet és a töltővezetés szakadásakor aktiválódik a pótkocsi saját fékrendszere A tengelyenkénti két kerék közötti megengedett eltérés a mért nagyobbik fékerő 20%-ánál nem lehet nagyobb A fékerő-ingadozás kerekenként a maximális érték 30%-ánál nem lehet nagyobb
5. Tartós lassítófék
A motorféktől függetlenül működik A tartós lassítófék feladata, hogy nehézgépjárművek esetén, 7%-os lejtőn állandó értéken tartja a gépkocsi sebességét az üzemi fék használata nélkül, elkerülve annak túlmelegedését. Típusai: Kipufogófék, hidrodinamikus retarder, örvényáramú retarder
Tartós lassítófékek csoportosítása
3. ábra
Forrás: Dr. Emőd István: Tartós Fékek
A retarderek előnyös tulajdonságai:
A retarderrel megvalósított tartós lassítófékek működése alacsony zajkibocsátással jár. A fékezőnyomaték nagysága a konstrukciós kialakításon és a geometriai méreteken kívül az olaj térfogattal, valamint a gerjesztőárammal széles határok között módosítható. A retarderek alkalmazásának másik nagy előnye, hogy alkalmazásuk nem zárja ki a motorfék használatát és pótkocsikon is jól használhatók. A retarder szekunder beépítésénél a fékhatás független a bekapcsolt sebességfokozattól és kinyomott tengelykapcsolónál is alkalmazható.
A retarderek hátrányos tulajdonságai:
A különböző retarderek szerkezeti felépítése az esetek többségében bonyolult és ennek következtében drága is. A berendezések helyigénye és tömege is nagy, utólagos beépítésük pedig bonyolult és költséges.
Az örvényáramú retarder alkalmazása esetén hosszabb lejtmenetben csökken a motor üzemi hőmérséklete, ami ismételt gázadáskor teljesítménycsökkenést és fokozott károsanyag-kibocsátást eredményez.
A hidrodinamikus retarderek jelentős hőt adnak le a hűtőfolyadéknak, így bizonyos esetekben működésük korlátozására vagy felfüggesztésére is sor kerülhet. Megelőzhető a folyamat, ha a hővé alakított mozgási energiát részben vagy egészben a motor hűtőrendszere vezeti el.
5. A fékezés folyamata
Ismerje meg a fékezés folyamatához kapcsolódó legfontosabb kulcsszavak, fogalmak jelentését! (Kádár Lehel - Dr. Varga Ferenc - Kőfalusi Pál: Közúti járműrendszerek szerkezettana)
1. Reakcióidő ( t R )
Az akadály észlelése és a fékpedál megérintése közötti idő Két részre bontható: döntési és cselekvési szakasz Értéke: 0,5 és 2 s között változik a vezető képességétől, gyakorlatától, akadály váratlanságától és a környezeti befolyásoló tényezőktől függően
2. Fékkésedelmi idő ( t R e s )
A fékpedál megérintésétől a lassulás növekedésének kezdetéig tart A fékrendszerben fellépő holtjátékok (félpedál, fékpofa és féktárcsa között) Értéke: hidraulikus féknél 0,2 s Értéke: légféknél 0,3-0,4 s
3. Fékhatás felnövekedési idő ( t T h r )
A maximális lassulás felépüléséhez szükséges idő Értéke: 0,2-0,5 s Értékét meghatározza a fékpofák, fékbetétek, fékdobok, féktárcsák rugalmas deformációja
4. A hatásos fékezés ideje ( t D )
A hatásos fékezés időtartama során a fékezési lassulás értéke állandó marad
5. Fékezés időtartama (t)
A fékkésedelem, fékhatás felnövekedés és hatásos fékezés időtartamának összege t= t R e s + t T h r + t D
6. Megállási idő ( t S )
A reakcióidő és a fékezés időtartamának összege t S = t R +t
A fékezést nagymértékben befolyásolja a tapadási tényező, amely a gumiabroncs és az útfelület közötti tapadás minőségét fejezi ki. Értéke 0 és 1 között változik.
A tapadási tényezőt befolyásoló értékek:
Gumiabroncs anyaga, mintázata, légnyomása Útfelület érdessége, hőmérséklete, szennyezettsége, nedvessége A gumiabroncs és útfelület közötti fajlagos csúszás értékétől - slip A hosszirányú és keresztirányú tapadási tényező eltérően változik a slip függvényében
Az ideális fajlagos fék és vonóerő diagram
4. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál - Dr. Szőcs Károly - Dr. Varga Ferenc: Fékrendszerek
Az ideális fékerőfelosztás egyenlete: F B h G g = ( 1−ψ 2⋅χ ) 2 + 1 χ ⋅ F B h G g − 1−ψ 2⋅χ − F B v G g
6. Hidraulikus fékrendszer
Ismerje meg a hidraulikus fékrendszer szerkezeti felépítését, feladatait, működését!
Fékrendszer
5. ábra
Forrás: http://blog.azautom.hu/ismerd-meg-a-fekrendszert-kozelebbrol/
Kétkörös hidraulikus fékrendszer szerkezeti felépítése
6. ábra
Forrás: 13_0675_013_101215.pdf
A fékrendszer egyik legfontosabb alkatrésze a főfékhenger, amely nyomást létesít minden fékkörben. A fékpedál módosítható hosszúságú rúd által működteti a főfékhengert. A főfékhenger feladatai közé tartozik a nyomás létesítése mellett a fékfolyadék terjeszkedését lehetővé tenni a hőmérséklet változásakor, valamint a nyomás hirtelen csökkentése a fékek gyors oldásának biztosításához.
A gyakorlatban 3 különböző típusú főfékhenger van alkalmazásban, melyek a következők: tandemfőfékhenger, lépcsőzött tandemfőfékhenger, tandemfőfékhenger központi szeleppel
A munkahengerek hozzák létre a szorításhoz szükséges elmozdulást a nyomószerkezetben. A főfékhengerben előállított nyomás hat a dugattyúkra, melyekhez kapcsolódik a nyomócsap.
Kettős működésű fék munkahenger
7. ábra
Forrás: Kádár Lehel - Dr. Varga Ferenc - Kőfalusi Pál: Közúti járműrendszerek szerkezettana
A két leggyakrabban alkalmazott fék:
dobfék tárcsafék
7. Dobfék
Dobfék felépítése
8. ábra
Forrás: Tóth J. - Nagy A. - Lodesz I. - Háromi F.: Géprajz-gépelemek
A dobfékek előnyös tulajdonságai:
A dobfék önerősítő hatásának következtében a keletkező súrlódóerő nyomatékot kelt, amely a felfutó pofát még jobban rányomja a dob hengeres felületére és erősíti a fékhatást A fékerőt a dobfék belső mechanikus rásegítése növeli A fékbetétek hosszabb élettartammal rendelkeznek, mint tárcsafékek esetében A dobfék kevésbé érzékeny a különböző szennyeződésekre A rögzítő fék kialakítása egyszerű, működése megbízható
A dobfékek hátrányos tulajdonságai:
A dobfékek esetében a hosszú időn át tartó fékezés a fékhatás csökkenését eredményezheti. A melegedés okozta hőtágulás növeli a fékdob átmérőjét, ezért megnő a fékkésedelmi idő és a pedálút A keréktárcsa szabványos mérete behatárolja a fékdob átmérőjét A fékbetétek cseréje idő- és munkaigényes
8. Tárcsafék
A kerekekkel együtt forgó tárcsa két oldalán elhelyezett fékpofákat a tárcsához szorítva súrlódó erő/nyomaték jön létre, amely megakadályozza a kerekek forgását.
Fixnyerges és úszónyerges tárcsafék
9. ábra
Forrás: Dezamics Zoltán: Hidraulikus fékrendszerek felépítése
A tárcsafékek jellemzői:
A fékhatás a haladási iránytól független A fékező felület nyomó igénybevétele szimmetrikusan hat két oldalról Hosszú idejű fékezés esetén a fékhatás alig csökken a jobb hűtés miatt Nincs önerősítő hatás Öntisztító hatás a centrifugális erő miatt Fékbetétek gyorsabban kopnak, de egyszerűbb a cseréjük, mint dobfékek esetén
A tárcsafék előnyei a dobfékhez képest:
Öntisztító A gyártás tekintetében egyszerűbb Automatikus utánállítás Érzékenysége kicsi és közel állandó értékű Hőelvezetése jobb, mint a dobfékeknek A fékbetétek ellenőrzése egyszerűbb A fékkésedelem kisebb Hő hatására nem deformálódik Többszöri fékezés esetén sem romlik számottevően a fékezés hatásossága
A tárcsafék hátrányai a dobfékhez képest:
A súrlódó felületek közé könnyebben kerül kosz, nedvesség szennyeződésre érzékenyebb a dobfékhez képest Gyorsabb kopás, ezáltal gyakoribb cserét igényel Nagyobb nyomástűrésű betétanyagot igényel Nagy pedálerőt igényel belső áttétele szervo rásegítőt igényel A kialakuló magasabb hőmérsékletek miatt, csak magasabb forráspontú fékfolyadékkal használható Üzemi nyomása: 50-80 bar Rögzítőfékként csak bonyolult megoldással alkalmazható
Fixnyerges tárcsafék
Négy dugattyús fixnyerges tárcsafék
10. ábra
Forrás: Kádár Lehel - Dr. Varga Ferenc - Kőfalusi Pál: Közúti járműrendszerek szerkezettana
A rögzített nyereg mindkét oldalán vannak munkahengerek A munkahengerek a fékbetéteket a féktárcsához szorítják A tárcsa lehet tömör vagy szellőztetett a szellőztetés a fékezéskor keletkező hő elvezetésére szolgál A dugattyú tömítése négyszög keresztmetszetű tömítőgyűrű fékezéskor deformálódik a nyomás megszűnésével visszatér eredeti állapotába Terpesztőrugó segíti a dugattyút visszanyomni, valamint a fékbetéteket a dugattyúhoz szorítani A visszamozgás által biztosítható a légrés (0,15 mm) a tárcsa és a betétek között A féktárcsán lévő furatok feladata a vízelvezetés a tárcsáról a jobb hűtés biztosítása érdekében
Úszónyerges tárcsafék
Úszónyerges tárcsafék felépítése
11. ábra
Forrás: Kádár Lehel - Dr. Varga Ferenc - Kőfalusi Pál: Közúti járműrendszerek szerkezettana
Úszónyerges tárcsafék
12. ábra
Forrás: Kádár Lehel - Dr. Varga Ferenc - Kőfalusi Pál: Közúti járműrendszerek szerkezettana
Egy dugattyú van a féktárcsa egyik oldalán A dugattyú az egyik fékpofát nekiszorítja a tárcsának, a másik oldali fékpofát pedig egy úszónyereg segítségével a másik oldalról nekihúzza a tárcsának A fékbetétek a futóműhöz rögzített álló keretnek adják át a súrlódó erőt A dugattyú fékoldáskor kétszer akkora utat tesz meg, mint fix nyeregnél Az úszónyerges kialakítás: Precíz nyeregmegvezetést igényel A megvezetés érzékeny a szennyeződésekre VÉDELEM! A vezetőcsapok és a nyereg között rugalmas elemre van szükség, amely biztosítja a nyereg visszamozdítását 54 mm dugattyú átmérőig készítenek úszónyerges konstrukciókat
Brembo tárcsafék
13. ábra
Forrás: https://evoauto.hu/brembo
9. Fékbetét felépítése
Fékbetét felépítése
14. ábra
Forrás: https://evoauto.hu/fekbetet
A fékbetéttel szemben támasztott követelmények
Vízzel és szennyeződéssel szembeni érzéketlenség Nagy hőterhelés elviselése Állandó súrlódási tényező (0,4) Nagy nyomó- és nyírószilárdság Nagy hőállóság (800°C)
10. A különböző kerékfékszerkezetek belső áttétele
A különböző kerékfékszerkezetek belső áttétele
15. ábra
Forrás: Kádár Lehel - Dr. Varga Ferenc - Kőfalusi Pál: Közúti járműrendszerek szerkezettana
11. Fékfolyadékok típusai
1. Glikol bázisú fékfolyadék
Leggyakrabban alkalmazott Használat közben csökken a forráspontja Ha gőzbuborék képződik, az összenyomhatóság miatt nem közvetíti megfelelően a nyomás energiát
2. Ásványolaj alapanyagú fékfolyadék
Citroen néhány típusánál használják Neon-zöld színű LHM 3 Plus ásványolaj bázisú hidraulika folyadék Ellenálló tömítéseket alkalmaznak A rendszerben a nyomást egy közös, a motorról ékszíjjal hajtott hidraulika szivattyú hozza létre
3. Szilikon bázisú fékfolyadék
Használat közben nem veszi fel és nem köti meg a nedvességet, így nem csökken a forráspontja Különleges tömítést igényel
Fékfolyadékkal szemben támasztott követelmények
Nagy forráspont (260-290°C) Nagy hőmérsékleten stabilitás Kis összenyomhatóság Alacsony dermedéspont (-65°C) Öregedésállóság Kis értékű, nem változó viszkozitás Kémiailag semleges Keverhetőség más folyadékokkal Nem támadhat meg fémalkatrészeket, tömítéseket A kiegyenlítőtartályból és a féktömlőkön keresztül nedvességet vesz fel a levegőből max 3% lehet a fékfolyadék víztartalma
Fékfolyadékok műszaki jellemzői
1. Törvényi előírások az USA-ban
Fékfolyadékokra vonatkozó műszaki előírások az USA-ban
16. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál - Manfred Burckhardt - Varga Ferenc: Gépjármű-futóművek II
2. Ate fékfolyadékok műszaki jellemzői
Ate fékfolyadékok műszaki jellemzői
17. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál - Manfred Burckhardt - Varga Ferenc: Gépjármű-futóművek II
Fékfolyadékok forráspontja a víztartalom függvényében
Fékfolyadékok forráspontja a víztartalom függvényében
18. ábra
Forrás: Kőfalusi Pál - Manfred Burckhardt - Varga Ferenc: Gépjármű-futóművek II
Forráspont csökkentő tényezők:
A használati idővel egyenesen arányosan csökken a forráspont A féktömlő hosszával egyenesen arányos a vízátbocsátó felület nagysága A féktömlőt érő felcsapódó víz mennyiségével arányos a nedvesség felvétel, tehát a féktömlő elhelyezésénél ezt is figyelembe kell venni Ajánlott 3 évente lecserélni a fékfolyadékot! Ajánlott cserélni, ha a fékfolyadék a fék munkahenger légtelenítő csavarjánál vett minta forráspontja 150 °C-nál kisebb, illetve a fékfolyadék tartályban lévő fékfolyadék forráspontja 180 °C-nál kisebb!

| Feladatok
1. Nevezze meg a két leggyakrabban alkalmazott féket a gyakorlatban!
2. Sorolja fel a tárcsafék előnyeit a dobfékhez képest!
3. Sorolja fel az úszónyerges tárcsafék részeit!
4. Sorolja fel a fékrendszerek típusait használatuk szerint!
5. Sorolja fel milyen esetekben nincs szükség különálló biztonsági fékre?
6. Sorolja fel a tartós lassítófékek típusait!
7. Sorolja fel a fékezés folyamatának lépéseit!
8. Sorolja fel a tapadási tényezőt befolyásoló értékeket!
9. Sorolja fel a főfékhengerek lehetséges típusait!
10. Sorolja fel a fékbetétek részeit!
11. Sorolja fel a fékbetétekkel szemben támasztott követelményeket!
12. Sorolja fel a fékfolyadékok típusait!
13. Sorolja fel a fékfolyadékokkal szemben támasztott követelményeket!
Önellenőrző kérdések
1. Mikor fejlesztették ki az első hidraulikus fékrendszert?
| 1850
| 1895
| 1920
| 1960
2. Kihez kötődik a hidraulikus fék szabadalma?
| Hugo Mayer
| Malcolm Loughead
| Ate Lockhead
| Karl Benz
3. Mikor jelent meg az első kétkörös hidraulikus fékrendszer?
| 1945
| 1963
| 1971
| 1985
4. Minek a rövidítése az ABS?
5. Minek a rövidítése az ASR?
6. Minek a rövidítése az ESP?
7. Milyen összefüggés szerint változik a jármű mozgási energiája a sebesség függvényében?
| négyzetesen
| köbösen
| kétszeresére nő
| felére csökken
8. Üzemi fékberendezéssel - az előírás szerint - legalább mekkora lassulást kell tudni elérni?
| 1 m/s2
| 5 m/s2
| 2,5 m/s2
| 9,81 m/s2
9. Biztonsági fékberendezéssel legalább mekkora lassulást kell biztosítani?
| 4,9 m/s2
| 2,9 m/s2
| 0,9 m/s2
| 9,81 m/s2
10. A tartós lassítóféknek hány százalékos lejtőn szükséges állandó értéken tartani az autó sebességét?
| 5%
| 7%
| 15%
| 40%
11. Átlagosan mekkora az emberek reakcióideje?
| 1 s
| 3 s
| 4 s
| 6 s
12. Átlagosan mekkora a légfékes gépkocsik fékkésedelmi ideje?
| 0,2 s
| 0,4 s
| 1 s
| 2 s
13. Mekkora a tárcsafék átlagos üzemi nyomása?
| 10-20 bar
| 40-50 bar
| 50-80 bar
| 100-110 bar
14. Mekkora dugattyú átmérőig alkalmaznak úszónyerges konstrukciókat?
| 24 mm
| 44 mm
| 54 mm
| 74 mm
15. Melyik féktípust jellemzi gyorsabb kopás?
| Tárcsafék
| Dobfék
16. Melyik féktípus kevésbé érzékeny a szennyeződésekre?
| Tárcsafék
| Dobfék
17. Melyik féktípus esetében idő- és munkaigényesebb a fékbetétek cseréje?
| Tárcsafék
| Dobfék
18. Melyik a leggyakrabban alkalmazott fékfolyadék?
| Glikol bázisú fékfolyadék
| Ásványolaj alapanyagú fékfolyadék
| Szilikon bázisú fékfolyadék
19. Az alábbiak közül melyik neon-zöld színű fékfolyadék?
| Glikol bázisú fékfolyadék
| Ásványolaj alapanyagú fékfolyadék
| Szilikon bázisú fékfolyadék
20. Az alábbiak közül melyik fékfolyadéknak nem csökken a forráspontja?
| Glikol bázisú fékfolyadék
| Ásványolaj alapanyagú fékfolyadék
| Szilikon bázisú fékfolyadék
21. Hány évente ajánlott fékfolyadékot cserélni?
| 1
| 3
| 5