KURZUS: Járművek

MODUL: Közlekedés és a járművek

2. lecke: Magyarok a közlekedésben

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató ismerje meg a közlekedés történetére gyakorolt magyar behatásokat. A járművek kialakulásának történetében jelentős szerepet játszott számos magyar mérnök, kutató, feltaláló, akik közül a legjelentősebb személyeket ebben a leckében gyűjtöttük össze. Ezenkívül több ipari vállalatot, gépjármű típust és néhány érdekességet is megemlítünk a lecke során.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
megnevezni legalább 5 magyar embert, akiknek fontos szerepük volt a közlekedés történetében jellemezni a Magyar Waggon és Gépgyárat kiemelni egy magyar érdekeltségű buszgyártót megfogalmazni a MÁV fejlődéstörténetének mérföldköveit felsorolni a legjelentősebb magyar motorkerékpár gyártókat példákat hozni a légi közlekedésben elterjedt magyar találmányokra megnevezni az első sorozatgyártású járművet és a feltalálóját önállóan megfogalmazni legalább egy jelentős magyar találmányt, ami az elektromos járműgyártásban elterjedt, illetve ennek Magyarországon gyakorolt hatását
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 180 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak
közlekedés kezdete magyar feltalálók gépgyártás busz vonat villamos járművek légijárművek magyar posta
Lecke struktúrája
Rövid történelmi bevezetőben bemutatjuk, hogy a közlekedés fejlődése Magyarországon milyen módon kezdődött A továbbiakban kiemelt teljesítményű magyarok munkásságát mutatjuk be Ezután a Magyar Waggon és Gépgyár Rt. kerül mikroszkóp alá Ezt követően a gépgyártás - busz-, vonat-, és motorkerékpár gyártás - történetét olvashatják Végül a légijárművekről és néhány érdekességről teszünk említést
Gyűjtse ki jegyzetfüzetébe és jegyezze meg a magyar vonatkozású találmányokat és feltalálókat a közlekedéstörténetben!
1. Közúti közlekedés: kezdetek
A kocsi lóvontatású jármű, eredetileg a szekérnek a 15. században Kocs községben kialakult változata. Könnyű, finom kidolgozása révén gyors és viszonylag kényelmes volt, ezért Európa-szerte híressé vált. A kocsi azon kevés magyar szó közé tartozik, mely a nyugati nyelvekbe jutott (angol coach, német Kutsche, lengyel: kocz, szlovák: koč, kočiar, svéd: kusk, spanyol: el koche). A Kaukázus vidékén és Kis-Ázsiában pedig a könnyű szekeret "madzsar"-nak nevezik.
Magyar utazókocsi
1. ábra
Magyar utazókocsi
A közúti közlekedés története a XIX. század végétől számítható. Benz és Daimler 1886 gépkocsi A hazai autózás kezdete voltaképpen két dátumhoz kötődik: Hatschek Béla 1895, Benz Velo autó 1900 első hazai jármű 1904 Győrben a vagon és gépgyárban elkezdődik az alvázak és a hazai tervezésű járművek összeszerelése
Hatschek Béla Benz Velo járműve
2. ábra
Forrás: https://www.autoblog.hu/hirek/a_hazai_jarmgyartas_kezdetei__1-_resz/
Hatschek Béla 1895-ben vásárolt Benz Velo típusú autója szeptember 25-én jelent meg a főváros utcáin, mint az első Magyarországon forgalomba helyezett gépkocsi. 1900-as években állt kerékre az első hazai tervezésű és gyártású motoros jármű, amelyet a Posta állított forgalomba, hogy könnyítse a levélbegyűjtést. 1904-es évek elején a főváros mellett Győrben is megindult az alvázak összeszerelése, innentől íródik a magyar autógyártás.
A vagongyár tervezte motoros triciklik 1906.januárjában álltak forgalomba. Járművek a nagyobb forgalmú postai hivatalok, illetve a vasút állomások között közlekedtek és elsődleges feladatuk a levelek szállítása volt.
2. Jelentős magyar személyek a közlekedésben
Kandó Kálmán
Kandó Kálmán emléke (bal) és fáziásváltós villamos (jobb)
3. ábra
Forrás: https://hu.wikipedia.org/wiki/Kand%C3%B3_K%C3%A1lm%C3%A1n
A Ganz-gyárban már 1892-től folytak a villamos vontatásra vonatkozó kísérletek. 1896-ban épült meg egy 800 m hosszú, 1 m-es nyomtávú próbapálya. Kandó felismerte, hogy az indukciós motorok vasúti vontatásra alkalmassá tehetők, kezdeményezésére és az ő vezetésével kezdtek foglalkozni a háromfázisú villamos vonatással. Első háromfázisú villamos vasútjuk 1898-tól üzemelt a Genfi-tó mellett, Evian les Bains fürdőhelyen, ahol megépítettek egy 300 m hosszú, 20 m szintkülönbségű vonalat.
Kandó már 1900-ban javasolta a vasutak villamosítását. kísérletei csak 1923. október 1-jén kezdődhettek meg a Budapest-Nyugati-Dunakeszi-Alag vonalszakaszon. Külföldön nagy feltűnést keltett, hogy az első világháborútól meggyötört Magyarországon már a gyakorlatban is megvalósították ezt a rendszert
Bánki Donát
Rajzolja le jegyzetfüzetébe és jegyezze meg az alábbi leckerészben található porlasztó működését!
Porlasztó sematikus ábrája
4. ábra
Forrás: https://magyartalalmanyok.eoldal.hu/cikkek/porlaszto/
A benzinmotor és a gépkocsi tökéletesítéséből a magyar feltalálok is derekasan kivették a részüket.
A legfontosabb problémát az üzemanyagnál, a benzin és a levegő keverési arányát Bánki Donát műegyetemi professzor oldotta meg. Bánki Csonka Jánossal 1892-ben elkészíti a porlasztó karburátort.
Bánki nemcsak a porlasztóval, hanem az egész motor tökéletesítésével foglalkozott. 1905-ben a Posta részére elkészíti az első teljesen magyar gyártmányú gépkocsit.
Porlasztó működése
Szívóütemben a motor dugattyúja szív be, alulról áramlik az (1) Venturi-csőbe. A levegő áramlása a Venturi-cső legszűkebb keresztmetszetében lecsökkenti a légnyomást és a megfelelően kialakított fúvókából az üzemanyagot kiporlasztja. A levegő mennyiségét a (4) pillangó-szeleppel lehet szabályozni. Gépkocsikon ezt a fojtószelepet mozgatja a vezető a gázpedál lenyomásával vagy felengedésével. Az üzemanyag mennyiségét az úszóházban helyet foglaló (3) úszóval mozgatott tűszelep szabályozza. Ha az üzemanyag szintje csökken, az úszó lejjebb mozdul, és nyitja a tűszelepet.
Csonka János
Forrás: https://magyarjarmu.hu/emberek/csonka-janos//
Számos találmánnyal áldotta meg a világot. Számos "benzingőzös" találmány fűződik a nevéhez, többek között a karburátor, amelyet Bánki Donát segítségével alkotott.
A stabil gépek tökéletesítése mellett járművek előállításával is kísérletezett, a megszerzett tapasztalatokat pedig a Magyar Posta pályázatain kamatoztatta. 1904-ben a kiírt postai pályázat 8 jelentkezője közül két hazai gyár is (Röck István Gépgyár és Magyar Waggon- és Gépgyár) Csonka tervek alapján nyújtott be ajánlatot. Az autók motorját és váltóját részben Csonka készítette, részben a gyártók az ő tervei szerint. Magánszektorból is érdeklődtek a megbízhatónak bizonyult autók iránt, így a Zichy és a Zsolnay család részére egyaránt épültek járművek. Újabb cégek adták le rendeléseiket, köztük a Budapesti Közúti Vaspálya Társaság két kiskocsira.
Csonka János
5. ábra
A legjelentősebb találmánya a Bánki Donát által 1893-ban szabadalmaztatott karburátor amely a motorba való üzemanyag beporlasztását segítette elő
1877-ben tervezte meg az első magyar gázmotort A Királyi posta számára megközelítőleg 91 db járművet készített 1912-ben Csonka felhagy az autógyártással, mivel megvonták tőle a Műszaki Egyetem tanszéki műhelyének használati jogát Csonka János alkalmazott a gépjárműveiben kardán hajtást. Ezen járművekből 3db készült
Hóra Nándor
Forrás: https://magyarjarmu.hu/autok/hora/
mechanikus, esztergályos, autótervező 1899 egy- és többüléses kerékpárok 2,2 lóerő, 25km/h 1907-ben műhelyét megszüntette, amerikai Caterpillar traktorképviselet kezdete 1915 lánctalpas teherautó Az I. világháború után Magyar Abroncs- és Kerékgyár Rt. 1926-28 háromkerekű motoros áruszállítók 1945-től Ikarus
Hóra-féle quadbicikli
6. ábra
A század elején elsők között épített autót Magyarországon. 1907-ben műhelyét megszüntette, és az amerikai Caterpillar traktorképviselet egyik műszaki vezetője lett. 1915-ben lánctalpas teherautót tervezett az Osztrák-Magyar Monarchia hadserege részére.
Az I. világháború után a Magyar Abroncs- és Kerékgyár Rt. üzemvezetője lett.
1926-28-ban fiával háromkerekű motoros áruszállítókat gyártott.
1945 után az Ikarusnak is szállított alkatrészeket.
Hóra-féle quadbicikli
A kocsi olyan, mintha két erősebb kerekű biciklit állítanánk egymás mellé, és kerekeiket közös tengelyre fűznénk. Acélcsőből készült vázszerkezete két ülést foglal magába Motorja a hátsó tengely mögött található, beindítása pedálhajtással történik A nyereg alatt egy háromszög alakú kb. 3,4 literes benzintartály található. 2,2 lóerős motor 25km/h sebességre volt képes
Szám Géza
Forrás: https://magyarjarmu.hu/emberek/szam-geza/
Csonka János és Hóra Nándor után a harmadik magyar autótervező Műhelyét 1890-ben nyitotta meg 1898 óta inkább autómobilok javításával, de a kezdetekben tan-és műszerek gyártásával foglalkozott. 1901 nyarán megrendezett Első Magyar Automobil kiállításon bemutatja saját háromkerekűjét. Első autójával az 1901. évi első m. autóversenyen 2. helyet ért el 1900-as évek elején 2 db autómobilt gyártott a Posta részére. 1908-ban autókereskedőként dolgozott 1911-ig működött a javító műhelye. Sorozatgyártását nem tudta megvalósítani.
Szám Géza
7. ábra
Mechanikus, ezermester, az automobilizmus egyik korai úttörője. Franciaországi tanulmányútja során érdeklődése az autógyártás felé fordult. Hazatérve önálló mechanikai műhelyet nyitott, melyben főleg oktatási eszközöket készített. Első autójával az 1901. évi első magyar autóversenyen 2. helyezést ért el.
1902-ben és 1904-ben ismételten eredményesen szerepelt a Magyar Posta gépkocsipályázatán. Nagyobb megrendeléshez azonban nem jutott, s autóinak sorozatgyártását nem tudta megvalósítani. Később műhelyét szervizüzemre rendezte be.
Bory József
Forrás: https://magyarjarmu.hu/emberek/bory-jozsef-1876%E2%80%931958/
1901 kerékpárok készítésével foglalkozik 1903 motoros kerékpárokat is gyárt 1904-1906 tanulmányozta az önjáró autók készítését 1908 kisautót konstruált Támogatás hiányában leállt a fejlesztésekkel 1911-ben Budapestre való felköltözése után feladja járműgyártási álmát
Bory József
8. ábra
Először kerékpárok készítésével kezdett el foglalkozni és 1903-tól motoros kerékpárokat is készített. Németországban is tanult, többek között a Berliner Motorwagen Fabrikban tanulmányozta az önjáró autók készítését. Amikor hazatért, autógyártási álmokat szövögetett és készített is egy kisautót, amely díjat nyert a Budapesti Nemzetközi Automobil Kiállításon. Támogatás hiányában azonban feladta járműgyártási álmait.
Tíz Compact nevű motor készülhetett Bori József műhelyében.
Fejes Jenő
Forrás: https://magyarjarmu.hu/emberek/fejes-jeno/
Lemezmotor mint találmány 1917-ben Budapesten rendezett Hadirepülőgép kiállításon bemutatásra kerül a MÁG által gyártott jórészt acél lemezből és csövekből készült motor. 1922-ben megalakítja a saját gyárát Magyar Lemezmotorgyár néven. 1925-ben kiállítják a lemezautót a Budapesti Nemzetközi Autómobil kiállításon. Készült személy és teherautó, sínautó, illetve a Postának több különféle felépítményű jármű 1929-ben Fejes Jenő beszünteti a vállalati működését
Fejes Jenő
9. ábra
1917-től a Ganz-Fiat Repülőgépmotorgyár igazgatójaként a hazai autó- és repülőgépgyártás egyik megszervezője.
1923-tól a Fejes Lemezmotor- és Gépgyár Rt. vezetője.
Közismert találmánya a hegesztett acéllemezek felhasználásával szerkesztett Fejes-féle lemezmotor és autó.
Automobil
10. ábra
Eljárása az öntvényekkel szemben jelentős súly- és önköltség-csökkentést eredményezett és a motor üzembiztonságát is növelte. Munkásságának elismeréséül a Mérnöki Kamara tagjai közé választotta és mérnöki címjogosultságot engedélyezett számára.
Barényi Béla
Berényi Béla-féle Volkswagen Bogár
11. ábra
A VW Bogár története az 1930-as évekre nyúlik vissza, amikor Németország nemzetiszocialista vezetése széles néprétegek számára elérhető népautó gyártását tűzte ki célul. Az autó fejlesztésében jelentős szerepet játszott Ferdinand Porsche, akit a Bogár megteremtőjeként tartanak számon
A Bogár fejlesztése azonban korábbra nyúlik vissza. Barényi Béla már 1925-ben készített részletes terveket, amit azonban a Porsche család hosszú időn keresztül vitatott, mivel ők Ferdinand Porschét tartották az autó konstruktőrének.
Barényi csak az 1953-as bírósági ítélet után tudta szerzőségi jogait és ezzel igényeit érvényesíteni. Vitatott és nem véglegesen tisztázott Ganz József szerepe az "Ős Bogár" fejlesztésében. A Ganz első prototípusát a nürnbergi Ardie gyár építette 1930-ban.
Galamb József
Galamb József a Fordnál 1905. december 11-én kezdett dolgozni mint műszaki rajzoló. Ekkoriban a cég szinte semmit sem gyártott önállóan. Hamar a gyár főkonstruktőre lett. A szintén magyar Farkas Jenővel és az amerikai Childe Harold Wills-szel együtt ő alkotta meg a híres Ford T-modell alkatrészeinek tervét. Ez egy egyszerűen kezelhető, olcsón előállítható autó volt. A szerkezeti tervek elkészítése során jelentős műszaki újításokat alkalmazott.
Az ő találmánya volt az elsőként a T-modellnél alkalmazott bolygóműves sebességváltó és a levehető hengerfejű motor. 1913-ban Galamb vezetésével áttértek a mozgó összeszerelő szalagon történő sorozatgyártásra.
E forradalmi újításnak köszönhetően a T-modell a világ első népautója lett. Húsz évig gyártották, közel 15 és fél millió darab készült belőle.
Ford T-modell gyártása
12. ábra
Forrás: https://www.alamy.com/stock-photo/ford-model-t-production.html
Jedlik Ányos
A világon először Jedlik Ányos ismerte fel, hogy a generátorból elhagyható az állandó mágnes, és hogy saját energiájával képes gerjesztését létrehozni és fenntartani. Ennek alapján Jedlik Ányos fedezte fel, illetve fogalmazta meg az öngerjesztés elvét.
A "villámdelejes forgony" lényegében egy egyenáramú gép. A fenti ábrán látható külső tekercs egyenárammal van táplálva. A tekercsben folyó áram a jobbkéz-szabállyal megállapítható irányú erővonalakat hoz létre.
Jedlik-féle villámdelejes forgony
13. ábra
Forrás: http://www.feltalaloink.hu/tudosok/jedlikanyos/html/jedanytal2.htm
3. Gépgyártás
Gyűjtse ki jegyzetfüzetébe és jegyezze meg a Magyar Waggon- és Gépgyár történetének mérföldköveit!
Magyar Waggon- és Gépgyár története
1896. december 28-án alapították Egyszerűbb szerkezetű vasúti tehervagonok, tartálykocsik, platós és szállító vagonok 1900-as évek elején egyedi gyártású alvázak Spitz kocsikhoz 1907-től pedig Austro-Daimler licenc alapján személy- és kisteherautókat gyártottak A gyárat 1946-ban államosították 1950-es évek végén vasúti dízelmotorok és mozdonyok, motorvonatok Az 1960-as évek közepétől közúti járműmotorok és hátsóhidak
Szállító járművek
14. ábra
Győr 20. századi legjelentősebb gyáripari vállalkozása.
Az I. világháború kirobbanása előtt megvásárolták a Praha autógyár licencét és ennek alapján 1928-ig 500 teherautó és 250 Rába Grand személyautó készült Győrött.
50-es évek végén vasúti dízelmotorok és mozdonyok, motorvonatok gyártásával foglalkoztak.
60-as évek közepétől közúti járműmotorok és hátsóhidak nagysorozatú gyártására tértek át.
A vállalatcsoport három stratégiai üzletága haszongépjárművekhez, mezőgazdasági erőgépekhez és földmunkagépekhez kifejlesztett futóműveket, futómű főegységeket és alkatrészeket, haszon- és személygépjármű alkatrészeket, illetve speciális járműveket gyárt.
Az autóbuszokat és a motorokat ugyancsak Praha-licenc alapján gyártották.
Az I. világháború alatt a Vagongyár (mint elsőrendű hadiüzem), polgári célú termeléssel kénytelen volt felhagyni, a már legyártott autókat katonai célokra vették igénybe és a gyár ettől kezdve hadi megrendelésre dolgozott.
A Vagon gyár a 2. világháború kirobbanásakor a katonai járművek mellet a repülőgép gyártás fejlődött a legdinamikusabban Sólyom és a Focke-Wulf kétmotoros gyakorló harci repülőgépek. A Győrött gyártott első Messerschmitt Bf-109 típusú vadászrepülő 1943 tavaszán emelkedett a levegőbe.
Messerschmitt Bf-109 vadászrepülőgép
15. ábra
Forrás: https://science.howstuffworks.com/messerschmitt-bf-109.htm
Vadászgép
16. ábra
Az 1930-as évek végén a Vagongyár hadiüzemmé vált, majd Winkler Dezső gyári mérnök tervezésével elkezdődött a legendás Botond katonai terepjáró gyártása.
Ez volt Magyarország egyetlen híres, világszerte elismert képességű terepjárója. A Turán harckocsik gyártása is Győrben folyt.
1937-ben megvásárolták a német Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg (MAN) négy és hathengeres nyersolajmotorjainak a gyártási jogát, ezzel elkezdődött a dízelmotor gyártás.
A magyar ipar elavult szerkezetének korszerűsítése az 1950-es évek második felében került napirendre 1960-as évek közepén KGST járműipari program 1968-tól a Rába nagyteljesítményű kamionokat, traktorok gyárt 1969-ben elindított állami járműfejlesztési program
A gyáróriás az 1960-as évek közepén a KGST járműipari programja keretében a nyugat-német MAN gyár licence alapján nagyteljesítményű közúti dízelmotorok gyártására és saját tervezésű nagysorozatú futóművek gyártására állt át. Hagyományos vasúti kocsik előállításával fokozatosan felhagyott.
Motorblokk
17. ábra
Gyártottak még különféle tehergépkocsikat, traktorokat és mezőgazdasági gépeket is. 1968-tól nagyteljesítményű kamionokat, majd néhány évvel később az amerikai Steiger traktorgyártó céggel kooperálva nehéztraktorokat (Rába-Steiger, Rába 180) kezdtek gyártani.
7-10 tonnás tehergépjárművek gördültek ki, amelyekben kezdetben 192 lóerős dízelmotorok dolgoztak. Magyarországon gyártott D2156 os motor világszínvonalúnak számított a 192-300 lóerős kategóriában.
Rába járművek
18. ábra
Forrás: https://hu.pinterest.com/pin/202662051966293904/ és https://hu.pinterest.com/pin/800514902503566306/
Vonat és Buszgyártás
Kövesse nyomon buszgyártás fejlődését és jegyzetelje ki a busztípusokat, illetve azok újításait elődjeikhez képest!
1925-ben egy licencszerződést kötöttek a Praha gyárral ezzel megindult a magyar autóbuszgyártás kezdete A Rába L autóbusz továbbfejlesztett változata az LHo típus, amit 1927-ben mutattak be 1969 háromrészes motorvonat 1998-2001 Jonckheere-licenc
Magyar gyártású járművek
19. ábra
Az első tömegközlekedési eszköz a bérkocsi volt, amelyet Bernhard Antal, az első dunai gőzhajó létrehozója üzemeltetett. Vontatójával uszályon szállította az utasokat a mai Vigadó térről Óbudára.
Pest első szárazföldi személyszállítási vállalkozása Kratochwill János nevéhez fűződik: 1832. július 1-jén - Párizsi mintára - elindította első omnibuszjáratát. Ezek a járművek 12-24 személy befogadására voltak képesek, egy vagy több ló vontatta őket.
1925-ben a Vagon- és Gépgyár licencszerződést kötött a Praha gyárral és így kezdetét vette a magyar autóbusz gyártás. Karosszéria elemek Budapesten a Uhry Imre Karosszéria- és pótkocsigyárban készültek. Az ezredforduló utáni Ikarus nehéz helyzete és a Volánok anyagi helyzete miatt a Rába Magyar Vagon- és Gépgyár egy megfizethető autóbusz fejlesztésébe kezdett. Azonban saját fejlesztésű buszok helyett a belga Jonckheere gyár Communo busz licencét vásárolta meg.
Első ilyen busz, egy elővárosi Rába Contact 092 városi csuklós változata, pedig a Premier 291. 2001-es elvesztett miskolci tender után a Rába beszüntette a buszgyártást.
Ikarus Buszgyártás
Az Ikarus buszgyár története 1895-ig nyúlik vissza Gyártási tapasztalat kapcsán autóbuszok építésébe is belefogtak 1925-től 1927-28 között 60 darab autóbusz-teherautó felépítményt gyártottak 1933-ban 50 MÁVAG-MERCEDES alvázra építettek autóbuszt Az első fémkarosszériás autóbuszok változatait 1938-1944-között gyártották. A cég 1940-ben elkészítette az első trambuszát 1949-ben alakult meg az Ikarus karosszéria és járműgyár mely később a világ autóbuszgyártásának meghatározó szereplőjévé vált
Ikarus buszok
20. ábra
Az Ikarus, mint állami vállalat az 1970-es - 1980-as években meghatározó szerepet töltött be nem csupán a keleti blokk államainak piacán, hanem a világpiac egyéb országai körében is.
Állami vállalat egyik elődvállalata az Uhri (Uhry) cég volt. A harmincas évek elejéig a gyár különböző és sok esetben egyedi felépítményeket gyártott olyan külföldi gyártók alvázaira, mint a Ford, a Mercedes-Benz és Fiat. Ekkoriban a gyár első számú megrendelői magyar állami cégek. Legfontosabbak a MÁV, a MAVART és a BSZKRT voltak.
Többször is hitel felvételre, illetve a termékeinek áron alul való értékesítésére kényszerült, amely 1932-re csődeljáráshoz és a gyár leállásához vezetett.
1949-ben az állampárt utasítására Uhri Testvérek vállalatát összevonták két másik céggel: a Repülőgépgyár Rt.-vel, illetve az Ikarus Gép- és Fémáru Rt.-vel.
Így született meg az Ikarus Karosszéria- és Járműgyár 1949. február 8-án
Ikarus Tr3.5 típus
1948 tavaszán megjelent a Tr3.5 típus Ez a típus 1956-ig közlekedett Budapesten. Ikarus 30: 1951-től Ikarus 55, 66: 1954-1973 Ikarus 31: 1956-1972 Ikarus 311: 1961- Ikarus 620, 630: 1959-1970 Ikarus 180: 1968-
Ikarus 55 (bal) Ikarus 400 (jobb)
21. ábra
Ikarus 400: 1992-
1948-ban, a világon elsőként önhordó karosszériával készült. Ez az úgynevezett kisautóbusz mindössze 3,7 tonnát nyomot és valamivel kevesebb mint 8 méter hosszú volt. Az erőforrást a Rába adta. Később ez a modell sorozatgyártásba került melyből 60 darabot külföldre is eladtak. Ez a típus 1956-ig közlekedett Budapesten. Kis befogadó képessége miatt nem voltak közkedveltek.
1951-ben készült el a 30-as típus "nagyobb testvére", az alvázas Ikarus 60-as, amely a Tr 5-ös modell utódjaként lett kifejlesztve.
Ikarus 250-est az 1967-es BNV-n mutatták be. Kiemelendő az 1969-es nizzai Nemzetközi Autóbusz Hét, ahol a 17 fős mezőny második helyét szerezte meg a típus.
Ikarus termelésének csúcspontját 1984-ben érte el, amikor egy év alatt több mint 13 000 járművet gyártott le
MÁVAG vonatgyártás
Gyűjtse ki a különböző vonat típúsokat és kísérje figyelemmel szerkezeti fejlődésüket! Az illusztrációk segítségére lehetnek.
1870. augusztus 1-én alapították A MÁV-ot mozdonyokkal és gördülőállománnyal ellátó gyár-ként funkcionált. Valaha több ezer főt foglalkoztató állami ipari nagyvállalatként működött. MÁV 220: 1891-tól MÁV 301: 1911-től MÁV 424: 1918-1958 MÁV V50: 1db 1923 MÁV V40: 1932 MÁV 242: 1936-1939
MÁV 40 (bal) és MÁV 50 (jobb)
22. ábra
Két előd cége az 1868-ban megalapított Magyar-belga Gép- és hajtóépítő társaság, valamint az Északi Járműjavító helyén létesült magyar-svájci vasúti kocsigyár.
Két üzemet a magyar állam megvásárolta és közös irányítás alá helyezve 1870. augusztus 1-ével megalapította a Magyar Királyi Államvasutak Gép- és Kocsigyárát.
Első mozdonyát 1873-ban gyártotta, leghíresebb terméke pedig az 1924-től gyártott 424-es gőzmozdony volt.
MÁV 220 sorozat
Az első hazai gyártású gyorsvonati mozdonyok voltak, melyek jól beváltak és nagy darabszámban készültek. Ezek legnagyobb sebessége 55 km/h. Ez túl költséges volt és a kazán méreteinek változatlansága miatt nem végleges megoldásként terjedt el.
MÁV 220
23. ábra
MÁV 301:
Építésének idején Európa egyik legnagyobb teljesítményű és legszebbnek mondott gyorsvonati mozdonya volt. A MÁV első sorozatban gyártott túlhevítős mozdonytípusa.
MÁV 301
24. ábra
MÁV 424:
1958-ig összesen 514 darabot gyártottak, ebből 149-et külföldi, főként jóvátételi megrendelésre.
MÁV 424
25. ábra
MÁV 242
A legnagyobb sebességű magyar gőzmozdony, kísérlet során 152km/h sebességet is elért.
MÁV 242
26. ábra
Motorkerékpár gyártás
Motorkerékpár gyártás Története
Az első belső égésű motor tervei 1900 Az első nagy sikert a WM TURÁN, majd a CSEPEL hozta az 1930-as években A motorokkerékpárok sikere a Mérey testvérek nevéhez fűződik
Magyar motorkerékpárok
27. ábra
Az első belső égésű motor tervei (1900-ban) Csonka Jánosnak köszönhetők, és a járműveket a Ganz Gyárban gyártották le. Sok magyar próbálkozott motorkerékpár építéssel.
Csak néhányat említve:
Dedics Ferenc Hóra Nándor Poszert Károly.
Az országban több motorgyártó is üzemelt:
Csepelen Pannóniákat Zuglóban Danuviákat Egerben Bervákat gyártottak.
Az első szériában készült magyar motorkerékpár Lőrincz Béla nevéhez fűződik. A második világháború előtt ő volt a "csepeli Weis Manfréd" (WM). Mátra kismotor gyártása Urbach László Budapesten található kereskedésének pincéjében indult meg.
4. Légijárművek
Schwarz-féle léghajó
Schwarz Dávid technikus, a merev szerkezetű, könnyűfémből készült, kormányozható léghajó feltalálója. Találmányát halála után az özvegyétől vásárolta meg Zeppelin gróf, aki ezen léghajók révén vált világszerte ismertté.
A léghajó 38 méter hosszú és 12 méter átmérőjű, egyik végén kúpos, hengeres test volt, melynek rácsszerkezetű vázát 0,2 mm vastag alumíniumlapok borították. A 4 darab 2 méter átmérőjű légcsavart a 505 kg tömegű, négyhengeres, 16 lóerős Daimler-motor hajtotta. A hajó tömege 3560 kg volt, maximális sebessége 25 km/óra lehetett, a próbarepülésen 460 méteres magasságba tudott emelkedni. Képes volt egy embert és kb. 130 kg hasznos terhet szállítani.
Schwartz Dávid-féle léghajó
28. ábra
PKZ-1 fejlesztése
Asbóth Oszkár az első világháború alatt a császári és királyi repülőcsapatok fischamendi kísérleti telepére került, ahol 1916. elejéig gépészként dolgozott utána pedig a Légcsavar Kísérleti Intézetet vezette Budapesten. Néhány év alatt több mint 1000 légcsavart tervezett, készített és szabadalmaztatott.
Kármán professzor vezette a tervezést, Zsurovecz Vilmos mérnök a kivitelezést, Asbóth Oszkár a légcsavarok tervezését. A PKZ-1 fejlesztése 1917-ben kezdődött és 1918-ra elkészült az első repülőképes elektromos vagy robbanómotorral üzemeltetett modell. A négy sikeres emelkedést 1918. márciusában hajtották végre, azonban a kísérletek folytatását a motor leégése miatt felfüggesztették.
Asbóth - Kármán - Zsurovecz helikopter
29. ábra
Jendrassik Cs-1 turbina
A Jendrassik Cs-1 volt a világ első működőképes légcsavaros gázturbinás hajtóműve. Jendrassik György tervezte 1937-ben, később a magyar tervezésű RMI-1 romboló és felderítő repülőgép hajtóművének szánták.
Jendrassik-féle gázturbina
30. ábra
5. Érdekességek
Elektromos Postakocsik Magyarországon
Az 1920-as években a Magyar Királyi Posta elektromos autókkal is hajtott végre szolgálatot A Rábától és a MÁG-tól rendelték meg az autókat 60 db-ot rendeltek az 1920-as évek közepén Az akkumulátorokat általában faládákba helyezték Alacsony fenntartási, és szervízelési költségeik voltak Egészségügyi okokból is jó választásnak tűntek 1937-re a cég 21,67%-át elektromos járművek adták A 2. világháború után nem rendeltek többet 1963-ban vonták ki az utolsó elektromos postakocsit a forgalomból Az elektromos autó mondhatni közel egyidős a belsőégésű erőforrással hajtott autózással Nem terjedt el a 20. század elején, ami miatt ma sem szeretjük igazán: nehéz, drága és keveset megy el egy töltéssel. Ennek ellenére mindig voltak próbálkozások a villanyhajtással, a múltban is Az első próbálkozás a Rába (alváz és karosszéria), a Ganz (motor) és a Tudor (akkumulátor) vállalatok által koprodukcióban gyártott Rába Pe-1 elektromos teherautó is, amelyet 1926 és 1929 között készítettek speciálisan a Magyar Királyi Posta igényeinek megfelelően A típus sikerét bizonyítja, hogy ezt további 34 darab követte 1931-ig bezárólag
Rába Pe-1 elektromos teherautó
31. ábra
1000 Ah 6-8 óra alatt töltöttek fel 20 lóerős motor 20-22 km/h-s sebességre volt képes 60-70 km-t tudott megtenni 2500 kg hasznos terhet tudott cipelni A Rába és a MÁG koprodukciója volt
Magyar villany postakocsi
A Magyar Királyi Posta 1926 nyarán 2 db villamos csomagszállító autót (ahogyan akkoriban hívták: elektromobilt) rendelt külföldről. A két járművön szerzett kedvező tapasztalatok alapján a posta vezetése 20 db 2,5 tonna teherbírású, kb. 8 m3 űrtartalmú akkumulátoros szállítókocsi építésére adott megbízást.
A gépkocsik mechanikai részét részben a győri Magyar Waggon- és Gépgyár Rt., a Rába autók gyártója (28 db), részben a mátyásföldi Magyar Általános Gépgyár Rt. (MÁG), Mátyásföld, a Magomobil járművek gyártója (7 db), valamennyi jármű teljes villamos fölszerelését pedig a Ganz-féle Villamossági Rt. készítette.
A két típus a motor felfüggesztése, illetve az erőátviteli rendszer tekintetében különbözött egymástól: a MÁG-változat villanymotorját fixen rögzítették a meghajtott hátsó tengelyhez, míg a Rábáét (típusjelzése: Pe-1) nem. Némileg eltértek továbbá a méreteik.
A kerekek átmérője 32 zoll, szélessége 6 zoll volt; hátul dupla kerék viselte a terheket. Egyes források szerint a Ganz az alkatrészeket a német Hansa-Lloyd cég licenciája alapján gyártotta.
A 40 db ólomakkumulátor összesen 80 V feszültséget biztosított, kapacitásuk egyes források szerint 320, illetve 400 Ah volt (valószínűleg az egyik a Rába, a másik a MÁG paramétere). Az akkumulátorokat a Tudor Akkumulátorgyár Rt. szállította. Egy feltöltéssel 60-70 km-t tudott megtenni; sík úton, teljes teherrel legfeljebb 20-22 km/h sebességgel. A motor teljesítménye egyesek szerint 10,5 kW, azaz 14 LE volt. Lenkei mérnök cikke szerint az akkumulátorokat megfelelő emelőpaddal viszonylag gyorsan lehetett cserélni, ami kétségtelenül modern megoldás volt (lásd: London Electrobus). Néhány darab a 60-as évekig üzemben volt.
Rába-Ganz villany postásautó flotta
32. ábra
Forrás: http://www.modern-mobilitas.hu/2020/07/22/a-villanyautok-tortenete-ii-resz/
A lecke áttanulmányozása után, gondolja végig a tanultakat a tevékenységekben foglaltak alapján, majd oldja meg az önellenőrző feladatokat!

| Önellenőrző kérdések
1. Kiknek a nevéhez fűződik a porlasztó karburátor feltalálása?
| Csonka János
| Bánki Donát
| Schwarz Dávid
| Bory József
| Szám Géza
2. Kinek a kezdeményezésére kezdtek foglalkozni a háromfázisú villamos vontatással?
| Bánki Donát
| Kandó Kálmán
| Rudolf Diesel
| Németh Tivadar
| Nicolas August Otto
3. Hányadik században folytak először hivatalos kísérletek a villamos vasúti vontatásra?
| 17. században
| 18. században
| 19. században
| 20. században
4. Melyik magyar nevéhez fűződik a quadbicikli összeállítása?
| Kandó Kálmán
| Csonka János
| Hóra Nándor
| Barényi Béla
| Jedlik Ányos
5. Ki a lemezmotor és a lemezautó feltalálója (feltalálói)?
| Fejes Jenő
| Jedlik Ányos
| Bánki Donát
| Kandó Kálmán
| Nikola Tesla
6. A VW bogár megalkotását a Porsche család büszkén magára vállalta, azonban egy magyar kutató, feltaláló is részletes terveket készített, amelyek alapján a bogár tervezését az ő nevéhez is fűzhetjük. Ki volt a magyar tervező?
| Kandó Kálmán
| Fejes Jenő
| Barényi Béla
| Jedlik Ányos
| Irinyi János
7. Melyik évben tértek át a mozgó összeszerlő szalagon történő sorozatgyártásra a Fordban?
| 1896
| 1903
| 1913
| 1931
| 1939
8. Kinek a vezetésével tértek át mozgó összeszerlő szalagon történő sorozatgyártásra a Fordban?
| Galamb József
| Ford József
| Bory József
| Bánki Donát
| Jedlik Ányos
9. Ki ismerte fel az öngerjesztés elvét és találta fel a villámdelejes forgonyt?
| Jedlik Ányos
| Barényi Béla
| Bánki Donát
| Puskás Tivadar
| Farkas Bertalan
10. Melyik évben alapították a Magyar Waggon- és Gépgyár Rt.-t?
| 1806
| 1880
| 1896
| 1904
| 1914
11. Az alábbi álítások közül jelölje meg, hogy mely szerkezetek gyártásával foglalkozott a Magyar Waggon- és Gépgyár Rt.!
| Dízelmotorok
| Személy- és kisteherautók
| Közúti járműmotorok és hátsóhidak
| Vadászrepülőgépek
| SMS Szent István csatahajó
| Utasszállító repülőgépek
12. Mikor kezdték meg az Ikarus buszok gyártását?
| 1895
| 1900
| 1930
| 1955
| 1970
13. Melyik MÁV vonat típust látja a képen?
| MÁV 40
| MÁV 50
| MÁV 220
| MÁV 301
| MÁV 424
| MÁV 242
14. Melyik MÁV vonat típust látja a képen?
| MÁV 40
| MÁV 50
| MÁV 220
| MÁV 301
| MÁV 424
| MÁV 242
15. Melyik MÁV vonat típust látja a képen?
| MÁV 40
| MÁV 50
| MÁV 220
| MÁV 301
| MÁV 424
| MÁV 242
16. Válassza ki az alábbiak közül azokat a motor márkákat, amelyeket Magyarországon gyártottak a 20. században!
| Danuvia
| Sophiane
| Alföld
| Pannonia
| Berva
| Buda
17. Ki találta fel a merev szerkezetű, könnyűfémből készült, kormányozható léghajót?
| Schwarz Dávid
| Jedlik Ányos
| Farkas Bertalan
| Barényi Béla
| Keszthelyi Márton
18. Hogy nevezték az első működőképes légcsavaros gázturbinás hajtóművet? Válassza ki a helyes megnevezést!
| Jendrassik Cs-1
| Jedlik C-1
| Jeresics J-1
| Jeromos Csillag-001
| Jeremiás 1
19. A felsoroltak közül melyik évtizedekben teljesített szolgálatot elektromos járművekkel a Magyar (Királyi) Posta?
| 1870-es évek
| 1890-es évek
| 1920-as évek
| 1950-es évek